# data[].attributes.body
Kliimamuutus

# data[].attributes.body
Kliimamuutus

# data[].attributes.body
Kliimamuutus. Vähem/rohkem turiste.

# data[].attributes.body
Kliimamuutus. Jõgi on madalamaks läinud.

# data[].attributes.location_name
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kliimamuutus. Soojem vesi.

# data[].attributes.body
Kliimamuutus. Soojem vesi.

# data[].attributes.body
Kliimamuutus. Soojem vesi ja rohkem turiste.

# data[].attributes.location_name
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju County

# data[].attributes.headline
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju County

# data[].attributes.subject
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju County

# data[].attributes.body
Lobi neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Lobi poolsaare tipus Lobi külas. Neemest umbes 200 m põhja pool Soome lahes asub Rajukari. Lobi  neeme ümbruskond on rikkalik looduskeskkond, kus leidub palju erinevaid linnuliike ja taimestikku. Lobi neeme piirkond pakub ka võimalusi matkamiseks ja looduse nautimiseks.

Nõukogude ajal oli neemel piirivalve vaatetorn. Eriti lahe on seal käia suviti, kui on soojad ilmad. Sealt on väga hea vaadata näiteks päikeseloojanguid. Soovitan sinna minna koos perega või koos oma kallimaga.

# data[].attributes.body
Olen Tallinnas sündinud ja lasteaias käinud seal. Isa elab mul seal ja ma käin tema juures väga palju.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Oleme osa Rakvere Riigigümnaasiumi kogukonnast kuna me õpime selles koolis.

# data[].attributes.body
Oleme osa sellest kogukonast kuna me elame Lääne-Virumaal

# data[].attributes.body
Elam Rakveres ja olen seotud Rakverega, olen käinud üritusel Rakveres nagu Rakvere ööjooks.

# data[].attributes.body
Elan Varangul ja olen käinud mitmel Varangu kogukonna poolt korraltatud üritusel

# data[].attributes.body
Olen osa Võsu kogukonnast kuna elan võsul ja käisin siin koolis.

# data[].attributes.location_name
EELK Haljala Püha Mauritiuse kogudus, Võsu maantee, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Elan Haljala vallas ja olen käinud mitmel üritusel mis on toimunud Haljala vallas.

# data[].attributes.location_name
Varangu sild, Varangu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Varangu sild, Varangu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Varangu sild, Varangu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.location_name
Kohtla-Järve, 30321 Ida-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Kohtla-Järve on linn Ida-Viru maakonnas. Linn koosneb viiest eraldi asuvast linnaosast, mille elanikkond on valdavalt venekeelne. Eestlasi oli 2000. aasta rahvaloenduse andmeil 17,8% elanikest ja 2011. aasta rahvaloenduse andmeil 16,1%. Kohtla-Järve sai linna staatuse 15. juunil 1946. Kohtla-Järve nimi pärineb linna alal asunud Kohtla ja Järve külalt. Samas kohas asusid ka Kohtla ja Järve mõis. Kohtla-Järve jääb osaliselt kahe ajaloolise küla aladele – aastal 1241 mainiti Taani hindamisraamatus Järve küla ja Tõrvasküla. Viimase maadele rajati hiljem Kohtla mõis.

# data[].attributes.body
Lege koht. Varangu on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas Selja jõe ääres. Varangu küla territooriumil asuvad kivikalmed, mitu kultusekivi ning Veskikantsi nime all tuntud 11.–13. sajandist pärinev linnamägi. Küla on esmamainitud 1241 Taani hindamisraamatus nimega Uvarangalae. Varangu järgi on nime saanud Wrangelite aadlisuguvõsa, kust on võrsunud näiteks arktikauurija Ferdinand von Wrangell ja Venemaa kodusõja valgekaartlaste üks juhte Peter von Wrangell.

# data[].attributes.body
Ahtme on Kohtla-Järve linnaosa. Asub Jõhvist lõunas. Ahtme oli iseseisev linn 1953–1960 ja 1991–1993. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Ahtmel 17 252 inimest. Eestlasi oli neist 2128. Ahtmes asus üks suuremaid põlevkivikaevandusi. Varem tegutses seal Kohtla-Järve Soojusele kuuluv Ahtme soojuselektrijaam. 17. oktoobrist 1953 sai Ahtme rajoonilise alluvusega linna staatuse Jõhvi rajoonis. esti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi määrusega 14. oktoobrist 1960 "Eesti NSV Põlevkivibasseini territooriumil ühtse administratiivkeskuse loomise kohta" liideti Ahtme linn Kohtla-Järve linnaga ning Ahtmest sai Kohtla-Järve linnaosa.

# data[].attributes.body
Rakvere on linn Lääne-Viru maakonnas, maakonna haldus-, majandus- ja kultuurikeskus. Rakvere on linn alates 12. juunist 1302, kui sai Taani kuningas Erik Menvedilt Lübecki linnaõiguse. Rakvere linn on elanike arvult Eesti suuruselt 8. linn ja 14. omavalitsusüksus. Rakveres on 19 linnaosa: Kondivalu, Kukeküla, Kurikaküla, Lennuvälja, Lepiku, Lilleküla, Linnuriik, Moonaküla, Mõisavälja, Paemurru, Palermo, Roodevälja, Seminari, Südalinn, Taaravainu, Tammiku, Vallimäe, Vanalinn, Õpetaja Heinamaa. Linna läbib Soolikaoja, mis paikneb suures osas kollektoris. Linna edelaosas asub Rakvere tammiku maastikukaitseala, lõunaosas asub Palermo mets. Linna pindalast moodustab 153 ha linnale kuuluv metsamaa.

# data[].attributes.body
Kadrina Katariina kirik oli Kadrina kihelkonna peakirik. Algselt kandis kirik nimetust Tristfer. Kirikul oli ka abikirik, kabel Ilumäel ja Viitna järvede ja Viitna kõrtsi juures. Kirik hävitati Põhjasõjas 1702. aastal ning taastati hiljem. See on 15. sajandi keskpaigast pärinev sakraalehitis, mille puhul on tõenäoline oletada kaitsefunktsiooni. Sellele viitavad kõrgel asetsevad kitsad aknaavad, mis hiljem on ümber ehitatud. Paksud müürid ja võlvipealsed võimaldasid kasutada kirikut pelgupaigana.

# data[].attributes.location_name
Pariisi, 45227 Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Mitte sassi ajada Prantsusmaa pealinnaga Pariis. Pariisi on küla Lääne-Virumaal Kadrina kihelkonnas. Küla tekkis 19. sajandi keskel või 1870-ndatel Jõepere mõisa saunakülana. Rahvapärimuse kohaselt veeti sinna kokku varem Aruküla ja Kiku talude juures olnud saunad. Sajandivahetuseks oli neid juba 36 ja nende omanukud olid enamasti käsitöölised. 2020. aastal elas Pariisi külas 27 inimest.

# data[].attributes.body
Voldemar Mellik sündis aastal 1887. Ta oli eesti skulptor ja pedagoog. Ta õppis aastatel 1895–1898 Purtse külakoolis, seejärel kuni 1904. aastani Narva linnakoolis. 1906. aastal lõpetas ta Narva Poeglaste Gümnaasiumi õpetaja kutsega ning asus tööle Purtse külakoolis. 1907. aastast õppis ta Peterburis Stieglitzi kunsttööstuskoolis ja 1911. aastast skulptorite Matvei Tšižovi ja Matvei Harlamovi ateljees ning sai 1914. aastal modelleerimise alal rakenduskunstniku ja joonistusõpetaja diplomi. Aastatel 1920–1935 õpetas ta vaheajaga Pallases ja Riigi Kunsttööstuskoolis skulptuuri ja joonistamist. Skulptuuriloomingu kõrval oli Mellikul tähtis osa eesti kunsti arengus pedagoogina, muuhulgas realistliku joonistamiskooli juurutajana. Arhitektid Ants Mellik ja Tõnu Mellik olid Voldemar Melliku pojad. Teosteks on näiteks Friedrich Robert Faehlmanni monument, Rõuge Vabadussõja mälestussammas ja Narva Vabadussõja mälestussammas.

# data[].attributes.body
Friedrich Robert Faehlmann sündis aastal 1798 Ao mõisa eestlasest valitseja pojana. Pärast ta ema surma võeti ta 7-aastasena mõisaomaniku von Paykulli perekonda kasvatada. Ta õppis 1810–1814 Rakvere kreiskoolis, 1814–1817 Tartu Kubermangugümnaasiumis ja 1817–1827 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Faehlmann oli üks Eesti eepose mõtte algatajaid. Eesti keele alal uuris Faehlmann astmevaheldust, sõnade muutmist ja tuletamist ning tegi mõningaid ettepanekuid vana kirjaviisi täpsustamiseks. Ta käsitles ka eesti prosoodiat ning kirjutas kolm sentimentaalset, antiiksetes värsimõõtudes luuletust. 1848 avaldas ta düsenteeriauurimuse "Die Ruhr-Epidemie in Dorpat im Herbst 1845". Faehlmanni loomingul on selle vähesusest hoolimata eesti kirjanduse rajamises keskne tähtsus. Ta avaldas olulist mõju 19. sajandi II poole eesti kultuurielule. Ta suri aastal 1850 ja ta on maetud Tartu Vana-Jaani kalmistule.

# data[].attributes.body
Ontika pankrannikul asuv Valaste juga on oma üle 30-meetrise veeseinaga Eesti kõrgeim. Valaste joa trepistikult ja matkarajalt avaneb hea vaade maakera 400 miljoni aasta jooksul tekkinud kihtidele. Vaatemängulisem on juga kevaditi ja suurvee ajal.

Eriti maalilised vaated avanevad Valastes talvel, kui puhuvad merelt põhjatuuled, mis tekitavad koos veepritsmetega pankrannikul asuvatele puudele jääskulptuure.  Avatud on trepid joa juurest mere äärde ja klindimetsas kulgev 1,3 km pikkune matkarada.

Loodusvaadete nautimise järel saab joa vahetus läheduses asuvas kohvikus süüa ja puhata.

# data[].attributes.body
Kadrina naise ja mehe rahvarõivad, 19. saj II pool. Ajalooline Kadrina kihelkond paiknes Virumaa loodepiiril. Naabruses asuva Haljala kihelkonna kitsas riba poolitas selle kaheks osaks. Suurema lõunapoolse osa moodustas Kadrina ümbrus ja väiksema põhjapoolse Ilumäe ümbrus ehk nn. Kadrina-Ilumäe. Kihelkond piirnes põhjast Soome lahega, läänes oli ühine piir Kuusalu kihelkonnaga Harjumaalt ning idas Haljala kihelkonnaga. Lõunapoolsel osal kihelkonnast oli ühine piir Harjumaa Kuusalu kihelkonnaga, Järvamaa Ambla kihelkonnaga ning Virumaa Väike-Maarja, Rakvere ja Haljala kihelkonnaga.
Kadrina rahvarõivad kuuluvad Põhja Eesti Rahvarõivarühma.

# data[].attributes.body
Ta on kirjanik. Sikk on töötanud ajalehtedes Punane täht, Rahva hääl, Eesti sõnumid, Virumaa teataja, Eesti Päevaleht, Kadrina vallalehes Kodukant ja Maaleht. Tema ema Milvi Sikk ja isa Rein Sikk olid samuti ajakirjanikud. Rein Sikk elab Kadrinas. Ta on abielus, peres on poeg ja tütar. Sikk on Tarvanpäe rahvatantsuseltsi, Kadrina Saunaklubi KSK, Rakvere ooperiklubi ja antiooperiklubi liige. Heade Mõtete Instituudi direktor.

# data[].attributes.body
Arvo Kruusement on eesti stsenarist, filmilavastaja ja -näitleja. Ta lõpetas 1947. aastal Rakvere Arve- ja Plaanindustehnikumi ja 1953. aastal GITIS-e eesti stuudio. Ta oli aastatel 1953–1959 Tallinna Draamateatri näitleja, 1962–1964 Endla teatri peanäitejuht ja 1965–1991 Tallinnfilmi režissöör. Ta on pärit Undla külast ning on hetkel 94 aastane. Ta on lavastanud mitmeid väga kuulsaid ja legendaarseid filme nagu seda on "Kevade," "Suvi" ja "Sügis." Teda on tunnustatud ka Valgetähe III kalssi teenetemärgi,  Eesti Rahvuskultuuri Fondi elutöö tänuauhinna ning ka Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali elutööpreemiaga.

# data[].attributes.body
Friedrich Reinhold Kreutzwald oli eesti kirjanik ja Võru linnaarst. Kreutzwald on tuntud kui lauluisa ja Viru laulik. Tema peateos oli Eesti rahvuseepos "Kalevipoeg". Tuntud on ka "Eesti rahva ennemuistsed jutud", "Kilplased", Reinuvader Rebase lood ja paljud muud teosed. Kreutzwald sündis Jõepere mõisa pärisorjast kingsepa Juhani ja toatüdruku Anne pojana. 1833. aastal lõpetas ta keiserliku Tartu ülikooli kolmanda järgu arstina. Tema peateos, rahvaluuleaineist töödeldud rahvuseepos "Kalevipoeg", sai eesti rahvusliku kirjanduse nurgakiviks. Kreutzwaldi looming mõjutas tugevalt kogu rahvusliku liikumise aja vaimuelu.

# data[].attributes.location_name
Lehtse turbakarjäär, Läste, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Lehtse turbakarjäär, Läste, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Lehtse turbakarjäär, Läste, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Soode ja rabade keskele inimtühjale liivaseljandikule, mida rahvasuus kutsuti Hindrekumäeks, hakati 1936. aastal rajama inimasustust. Algselt kasutasid seda soist ja võsastunud kõrgendikku vaid naabruses asuva Ojaküla talunikud heinamaana. Riigi Turbatööstus otsustas siia rajada uue masinaturba ettevõtte, millele pandi nimeks Lehtse Turbatööstus. Uue tööstuse Lehtsesse rajamise otsus ei olnud raske, sest turbatootmisega tehti selles piirkonnas algust juba aastakümneid varem. Nimelt asutati Lehtse Põllumajanduse Seltsi eestvedamisel 1909. aastal Lehtse Turbatarvitajate Ühisus, mis oli esimene sellesarnane Eestis. Seoses uue tööstuse rajamisega 1936. aastal ehitati seni asustamata rabasaarele tööstusküla, kus oli olemas kõik eluks vajalik. Esimesed paarkümmend aastat kulges kogu asjaajamine muu maailmaga mööda kitsarööpmelist raudteed.

# data[].attributes.body
Kunda linnast ida suunas jääv Letipea neem ja kaluriküla on tuntud suurte rändrahnude poolest. Küla alguses asub Tagaküla Suurkivi, mille ümbermõõt on ligikaudu 30 m ja kõrgus 4,5 m. Suurkivi peal olla 0,5 m suurune jalajälg.  Kalda lähedal madalas rannavees seisab looduskaitse all olev Ehalkivi. Ehalkivi on Eesti suurim rändrahn. Rahnu ümbermõõt on 49,6 m, kõrgus 7,6 m ja maht 930 m3. Nime sai Ehalkivi sellest, et päike loojudes tema taha tervenisti ära kaob. Mõlema kivi kohta on teada ka mitmeid muistendeid ja rahvapärimusi. NB! Olenevalt ilmastikust võib olla kividele ligipääs raskendatud.

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspargis asuv Altja kaluriküla esineb kirjalikes allikates esmakordselt 1465 a.
Täna näeb Altjal Uustalu ja Toomarahva tüüpilisi rannatalusid 19. saj lõpust ja 20. saj algusest. Altja neemel näeb taastatud võrgukuure. Külas on ka kiigeplats ning rahvuslikke roogi pakkuv Altja kõrts.
Võrgukuuride lähedal vees on Suurkivi. Rannarahvas teab rääkida, et kui sisemaa elanikele tõid lapsi kured, siis Altja küla lapsed olevat selle kivi tagant veest toodud. Seetõttu on kivi ka Titekiviks kutsutud.
Altjal asub matkarada, mis algab Altja kõrtsi eest, kus asub külakiik, kulgeb läbi metsa ning jõuab ilusasse liivaranda välja. Siis tuleb Mööda liivaranda tagasi kõndida ning ületada rippsild ja seal on näha ka kaluriteküla maju.

# data[].attributes.location_name
Alutaguse rahvuspark – Eesti noorim rahvuspark, Iisaku, Ida-Viru County

# data[].attributes.headline
Alutaguse rahvuspark – Eesti noorim rahvuspark, Iisaku, Ida-Viru County

# data[].attributes.subject
Alutaguse rahvuspark – Eesti noorim rahvuspark, Iisaku, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Alutaguse Rahvuspark loodi 2018. aastal eesmärgiga, et kaitsta kohalikku loodusilu.
Alutaguse rahvuspark hõlmab valdavat osa Alutaguse madalikust. Piirkonna eripäraks on läbi aegade olnud hõre inimasustus ja suured asustamata loodusmaastikud. Rahvuspargi tuumiku moodustavad ulatuslikud soo- (54%) ja metsamaastikud (42%). Üldiselt tasase pinnamoega alal loovad vaheldusrikkust  mõhnastikud ja oosistikud ning luitestikud.  Läbi Alutaguse kulgevad paljude liikide, sh hundi, karu ja ilvese ränded Eesti ja Venemaa vahel.
Rahvuspargi pindala on 45019 hektarit.
Kaitsealal asub Eesti pikim liivarand ja luitestik ligi 30 km. See asub Peipsi põhjarannikul

# data[].attributes.body
Sinijärv on järv Lääne-Virumaal Väike Maarja vallas. Järv asub umbes 7 kilomeetrit Väikr Maarjastlõuna pool.

See on Eesti kõige selgema veega järv; limnoloogiliselt tüübilt alkalitroofne järv. Järve oletatav läbipaistvus ulatub 15 meetrini, kuigi suurim sügavus järves on vaid 8 m. Suure läbipaistvuse tagavad võimsad allikad. Suurte allikate tõttu ei ulatu veetemperatuur ka suvel oluliselt üle 10-15 kraadi, aga ülemine umbes poolemeetrine veekiht võib olla piisavalt soe ujumiseks.

Biogeenide vähesuse tõttu on välja kujunenud liigirikas ja omapärane taimestik. Kaldad on õõtsikulised, põhja katab järvelubi, millel kasvab lopsakas taimestik (mändvetikas, vesisammal, kuuskhein). Mändvetikad meenutavad natuke korallimerd. Kaldal kasvab tarn, pilliroog, ubaleht, soopihl, ädalalill.

Kalastik koosneb peamiselt ahvenast, särjast ja haugist; ahven on neist arvukaim.

Järv paikneb Äntu maastikukaitseala territooriumil.

# data[].attributes.location_name
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju County

# data[].attributes.headline
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju County

# data[].attributes.subject
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju County

# data[].attributes.body
Viru raba on raba Harjumaal Lahemaa rahvuspargis Tallinna–Narva maantee lähedal. Viru raba matkarada algab Liiapeksi–Loksa maantee lähistelt ja lõpeb Jõelähtme–Kemba tee ääres. Viru raba pindala on 235 ha. Esindatud on rabale iseloomulik paks turbalasund, liigivaene taimestik, laukad ja älved. Viru rabas on ka vaateplatvrom ja suvel saab raba vees ujuda, selleks on ekstra tehtud ujumiskohad.

# data[].attributes.location_name
Käsmu kivikülv, Käsmu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Käsmu kivikülv asub Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel. Kivikülvi moodustavad umbes 400 ha alal paiknevad suured kivid. See on Eesti ja ühtlasi ka Baltimaade ja viimase jääaja hõivatud Põhja-Euroopa suurim kivikülv. Käsmu kivikülvi mõned tuntumad kivid on Matsikivi, Lemeti kivi ja Saadumetsa suurkivi.

# data[].attributes.body
Simuna meteoriidikraater asub Lääne-Viru maakonnas, Simuna külas. See on looduslik vaatamisväärsus, mis tekkis 1. juunil 1937 Viru-Roela kohal atmosfääris plahvatanud boliidist, mille üks osa kukkus maapinnale. Kraater on läbimõõduga 8,5 meetrit ja sügavusega 1,9 meetrit, kuigi kraatri ringvall on vähe märgatav. Simuna kraater on üks kahesajast Eesti meteoriidikraatrist. Kraatrist pole leitud meteoriidainet. See on populaarne matkajate seas. Simuna meteoriidikraater on oluline geoloogiline objekt, mis pakub teadlastele teavet meteoriitide mõjust Maa ajaloos.

# data[].attributes.location_name
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kunda Lammasmägi on mesoliitikumi arheoloogiline leiukoht Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Linnuse külas. Asulakoht leiti 1886. Leidudest järeldus, et keskmise kiviaja küttide ja kalastajate asulas elati 8700-4950 eKr. Kui hiljem leiti mujal sarnase vormiga luuriistu, hakati seda mesoliitikumi kultuuri kõige rikkalikuma asukoha järgi nimetama Kunda kultuuriks. Endiselt järve saarelt on leitud umbes 3800 eset.

Täna meenutab endist asulat Lammasmäeks nimetatud rohtunud küngas.

Huvitav teada: tavapäraste kiviesemete leiukoha kõrval teeb Kunda Lammasmäe asula eriliseks ka see, et säilinud on suurel hulgal igasuguseid luust ja sarvest valmistatud huvitavaid tööriistu ning esemeid.

# data[].attributes.body
Emumägi on Põhja-Eesti kõrgeim looduslik tipp. Suhteline kõrgus on 79 ja absoluutne kõrgus 166,5 meetrit. Asub Pandivere kõrgustiku lõunaserval, Lääne-Virumaa Väike-Maarja vallas Emumäe külast 2 km kirdes. Emumäel asub 21,5 meetrine puidust vaatetorn. Muistendi kohaselt on Emumägi tekkinud Kalevipoja hobuse poolt Peetla rabast kaabitud mullast.Emumäe ja selle lähipiirkonna kaitseks on loodud Emumäe Maastikukaitseala. Igal kevadel korraldatakse ümber Emumäe Emumäe jooksu, mis on Lääne-Virulaste seas üpriski populaarne üritus. Lisaks vaatetornile on Emumäel veel turismiinfopunkt, kaks madalseiklusrada, erineva pikkusega matkarajad, puhkamiseks laudade ja pinkidega varjualused ja puukujuline allee.

# data[].attributes.location_name
Viitna Pikkjärv, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Viitna Pikkjärv, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Viitna Pikkjärv, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Pikkjärv on oligotroofne järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas Viitna külas. Järv asub Viitna maastikukaitsealal ning on üks kolmest Viitna järvest. Järvest 0,5 km kirde pool asub Linajärv. Oligotroofsed järved on ökoloogiliselt unikaalsed ning neid leidub Eestimaal paljude ekspertide arvamusel kõige vähem. Kaladest on järves viimasel ajal domineerima hakanud särg ja koger, teisele kohale on jäänud ahven; leidub haugi, olevat ka linaskit. Järve peetakse Kalevipoja vähkremisasemeks, sügavaks ja pühaks veekoguks. Keskajal olevat järve ääres olnud kabel, mis koos rahvaga maa alla vajunud. Järve eutrofeerumist on ilmselt pôhjustanud rohked suplejad ja allveesportlased, aga ka savika kruusa vedu supelrannale.

# data[].attributes.body
Palmse mõis oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäeval jääb kunagine mõis Lääne- Viru maakonda Haljala valla territooriumile. Palmse mõisa on mainitud juba keskajal, mil Taani kuningas Valdemar teine kinkis maa-alad Tallinna Püha Mihkli nunnakloostri valdusse. 1510 aastal vahetas klooster mõisa Nabala Mõisa vastu. Alates 1522 . aastast läks Palmse mõis perekond Metztackenite omandisse, kui Bertram Junge selle oma väimehele müüs. 1703. aastal rüüstasid mõisasüdame Vene väed. Palmse on üks kõige põhjalikumalt restaureeritud mõisakomplekse Eestis. Ennistustööd algasid 1971, kui mõisakompleks siirdus Lahemaa rahvuspargi omandisse.

# data[].attributes.body
Kaptenite küla Käsmu on üks maalilisemaid rannakülasid Eesti põhjarannikul. Selliseid külasi nagu Käsmu mujal Eestis ei leidu. Esimesed andmed Lahemaal asuva Käsmu küla kohta pärinevad aastast 1453.aastast.

Käsmus asub ka järv ning matkarada, kus saab nautida looduse ilusi.

Käsmus asub Kuradisaar, kuhu saab ka kuivemal ajal minna ilma märjaks saamata. Kuid igal ajal sinna minna ei tohi, sest seal on liikumiskeeld, mis algab 1. aprillil, et kaitsta seal pesitsevaid linde ja lõppeb 15. juulil.

Käsmu kaptenite küla lõpus vasakul metsas paikneb Eesti suurim kivikülv. See on paik, kuhu on kokku kuhjunud suur hulk massiivseid rändrahne. Suurim kivi on 4,8 m kõrge ja 14,7 m ümbermõõduga.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Lahtioleku ajad K-P 10-16

Rakvere Linnus on üks kuulsamaid vaatamis väärsusi Lääne-Virumaal. Rakvere Linnus on olnud mitmete vägede võimu all. Näiteks Taani, Rootsi ja Venemaa.

Vanimad teadaolevad arheoloogilised jäljed muinasaegse linnuse kohta Rakvere Vallimäel pärinevad 5.–6. sajandist.

1605. aasta jaanipäeva paiku vallutasid rootslased kindral Anders Lennartssoni juhtimisel linnuse. Enne lahkumist kahjustasid Poola väed oluliselt linnuse müüre ja torne. Lõplikult lasksid linnuse õhku aga võidukad rootslased. Sellest ajast saabki rääkida peamiselt Rakvere linnast ja mõisast, sest linnus oli sedavõrd kehvas seisus, et seda ei saanud enam kasutada sõjalise tugipunktina.

# data[].attributes.body
Porkuni järv on järv Lääne - Virumaal ning see asub Pandivere kõrgustikul. Järve pindala on 44,6 hektarit ning järv koosneb neljast osast. Järvel on ka mõned ujuvad saared. Kuna järv on allikatoiteline, siis on järve veetase suuresti kõikuv ning seega on järv ka mitmel aastal täiesti kuivaks jäänud. Järves elab mitut liiki kalu. Peamiselt kohtab siin kokre, ahvenat, haugi, linaskit ja lepamaimu. Järvest saab alguse ka Valgejõgi. Järve vesi on heleroheline, põhjani läbipaistev ning hästi segunev. Porkuni järv on väga huvitav ja mitmekesine ka linnujärvena, sest siin pesiteb kokku 14 erinevat liiki linde. Järve kaldad on enamasti soostunud ning mudased, kuid ainult kirdekallas on kõrge ja kõva põhjaga. Suviti on see väga populaarne kalapüügi -ning ujumiskoht.

# data[].attributes.location_name
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Tarva kuju asub Rakvere Vallimäel. Sai nime Rakvere ajloolise nime Tarvanpea järgi. Kuju ehitas Tauno Kangro, ta oli skulptor. Kuju avati 15. juunil 2002, kui tähistati 700 aasta möödumist Rakverele Lübecki linnaõiguste andmisest. See kuju on väga suur ja raske. Kuju on 7,1 m pikk, 3,5mkõrge  sarvede vahe on 3,4 m ja kaal 7000 kg. Kuju on graniit aluse peale ehitatud ja alusele on kirjutatud kõikide inimeste nimed kes selle kuju jaoks annetasid. Tarvas oli päriselt ka loom ja tuntud kui ürgveis. Arheoloogilised väljakaevamised annavad tõendust, et taolised loomad on tõepoolest kunagi Rakvere mail elanud.
Tarvas on ka Rakvere sümbol ja käib koos linna loosungiga „Väge täis". Räägitakse, et kui tarva palle sügada siis pidavat rikkaks saama. Raha pidi otse kuju alla tulema.

# data[].attributes.location_name
Tapa Pitsakohvik, Sauna, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Tapa Pitsakohvik, Sauna, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Tapa Pitsakohvik, Sauna, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Tapa Pätsi pitsakohvik on maitsvaid elamusi pakkuv söögikoht Tapal, kus külastajaid ootavad suussulavad pitsad, kodused salatid ja värsked joogid. Nende menüüst leiab igaüks endale meelepärase söögi, olgu selleks klassikaline Margherita, rikkaliku täidisega Hawaii või taimetoidusõbra lemmik Veggie. Kõik pitsad valmivad kohapeal värsketest koostisosadest ning küpsevad kuumas ahjus, et tagada parim maitseelamus.

Lisaks pitsadele pakuvad nad ka erinevaid eelroogi, nagu küüslauguleivad ja kana tiivad, ning magustoite, mis täiendavad maitseelamust. Nende sõbralik ja abivalmis personal aitab teil valida sobiva toidu ning vastab kõigile teie küsimustele.

Tapa Pätsi pitsakohvikus on võimalik nautida toitu kas kaasa ostes või kohapeal süües.

# data[].attributes.location_name
Kadrina avalik külasaun + saunamuuseum: lahti pühapäeval N kl 14, M kl 18.30, Sauna, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kadrina avalik külasaun + saunamuuseum: lahti pühapäeval N kl 14, M kl 18.30, Sauna, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kadrina avalik külasaun + saunamuuseum: lahti pühapäeval N kl 14, M kl 18.30, Sauna, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kadrina saun on Eesti vanim järjepidav külasauna.
1957. aastal valminud Kadrina saunas tegutsev Kadrina Saunaklubi on kohaliku rahvaga kohtuma toonud palju kuulsaid ja tuntuid inimesi nagu 15 ministrit, neli peaministrit, kaks riigikogu esimeest ja suursaadikut, peapiiskopi, teistest tublidest rääkimata. Kadrina on saanud ka sauna eest staatuse saunapealinn ja omab tänu sellele Saunapealinna rändkarikat – Avinurme meistrite toodetud vihavanni ehk vihtade leotamise kappa. Kadrina sauna hüüd lause on ,,Vihaga kuid vihata" ja seda sauna külastavad paljud noored ja pensionärid sauna algusaastadest saadik. Vähemalt kord aastas toimub vallarahvale tasuta saunapäev. Tavaliselt tasuline, pidavat olema odav.

# data[].attributes.body
Sagadi mõisakompleks asub Lahemaa Rahvuspargis. Mõisa ajalugu ulatub rohkem kui 500 aastat tagasi. Sagadi mõisakompleksi keskmes paelub pilku mõisa härrastemaja, mis on sisustatud eelkõige 19. sajandi mõisastiilis mööbliga.
Kompleksi muudab haruldaseks tema terviklikkus: mitmete kõrvalhoonete arv korrastatud teede, alleede, pargi ja tiikidega. Kompleksi haldab Riigimetsa Majandamise Keskus - RMK. Sagadi metsakeskuses toimivad koos metsamuuseum ja mõis-muuseum, looduskool, hotell ja restoran. Praeguseks on Sagadist kujunenud tuntud loodusharidus-, kultuuri- ja turismikeskus.

# data[].attributes.body
Palmse mõis (saksa k Palms) on Eesti üks paremini ja terviklikumalt restaureeritud mõisaid. Mõis tekkis keskajal Tallinna tsistertslaste Mihkli kloostri valduste keskusena. Alates 1522. aastast kuulus mõis von Metztackenitele ning alates 1676. aastast kuni võõrandamiseni 1919 von der Pahlenite aadlisuguvõsale. Mõisa viimane omanik oli Gustav von der Pahlen.
Suur hulk stiilseid kõrvalhooneid ja kaunis park koos rajatistega pärinevad enamikus 19. sajandist. Peahoone esist suurt väljakut ääristavad kaaristuga ait ja tall-tõllakuur, sissesõidutee ääres asuvad kaks graniidist obeliski. Eemal paiknevad stiilsed valitsejamaja, sepikoda jt hooneid. Peahoone taguses mitme tiigiga pargis asub hulk pargipaviljone. Kaugemal läheb mõisapark üle looduslikuks metsapargiks.
Kindlasti võiksime Virumaal olla uhked selle üle, et meil on säilinud selline uhke mõisakompleks.

# data[].attributes.body
Võsu O-Kõrts asub Võsu külas, Lahemaa rahvuspargis, pakkudes külastajatele hubast atmosfääri ja maitsvaid toite. See ajalooline kõrts on tuntud oma sõbraliku teeninduse, stiilse sisustuse ning kohalikest toorainetest valmistatud hõrgutiste poolest. Menüüs leidub nii traditsioonilisi Eesti roogi kui ka rahvusvahelisi hõrgutisi, mis rõõmustavad nii kohalikke kui ka turiste.

O-Kõrtsi terrassil saab nautida suurepärast vaadet Võsu jõele ja loodusele, mis on eriti nauditav soojadel suveõhtutel. Kõrts korraldab ka erinevaid üritusi nagu kontserte ja teemapidusid, pakkudes külalistele meelelahutust aastaringselt.

Võsu O-Kõrts on ideaalne paik nii peredele, sõpruskondadele kui ka romantilistele õhtusöökidele. See on koht, kus nautida kvaliteetset toitu ja meeldivat seltskonda, samal ajal avastades Lahemaa rahvuspargi kaunist loodust ja kultuuri.