# data[].attributes.location_name
MPEÕK Rakvere Jumalaema Sündimise Kogudus, Tallinna, Rakvere, Ляэне-Вирумаа

# data[].attributes.headline
MPEÕK Rakvere Jumalaema Sündimise Kogudus, Tallinna, Rakvere

# data[].attributes.subject
MPEÕK Rakvere Jumalaema Sündimise Kogudus, Tallinna, Rakvere

# data[].attributes.body
Rakvere õigeusu kirikut mainitakse kõige varem 1763. aastal. Tol ajal oli see Keksgoli rügemendi marssimiskirik. Kuna koguduseliikmete arv kasvas, muutusid koguduse võimalused ebapiisavaks, mistõttu tekkis mõte ehitada täiskirik. Dr. Sicklerilt ostetud maja täitis selle ülesande. Kiriku ümberehitus toimus aga alles umbes pool sajandit pärast ostu, st aastatel 1897-1900.

Rakvere õigeusu kirikut nimetatakse Jumalaema Sündimise kirikuks. Selle pühitses Riia ja Mitava peapiiskop Agafangel. Tallinna tee 17 asuv kirikuhoone on üks Rakvere vaatamisväärsusi, samas on see ka toimiv kogudus. Kirikus asuvad ka õigeusklike reliikviad, sealhulgas Rakvere püha Sergiuse (Florinski) säilmed, kelle enamlased 1918. aastal maha lasid.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Раквере, Ляэне-Вирумаа

# data[].attributes.body
Rakvere teater on oma praeguses hoones olnud alates 1940. aastast. Enne seda ei olnud näitetruppil oma ruume. Teatri ajalugu algas aga ammu enne seda, kui esimesed etendused toimusid praeguse Rahvuspargi territooriumil.

Teatri ametlik ajalugu ulatub tagasi tuntud ühiskondliku ja kultuuritegelase Jakob Liivi sünnini. Esimene eestikeelne teatrietendus anti Rakvere elanikele 28. septembril 1882. aastal. Alates sellest hetkest algas linnas aktiivne teatrielu.

1921. aastal asutati Rakveres teatriring. Mõned aastad hiljem, täpsemalt 1927. aastal, otsustasid linnavalitsused tänu Jakob Liivi initsiatiivile luua täieõigusliku teatri. Kuid nurgakivi pandi alles kaks aastat hiljem – 28. juulil 1929. aastal. Kuid vajalike rahaliste vahendite puudumise tõttu ei alustatud ehitust.

1940. aastal otsustati anda näitlejatele rahvuspargis asuv mõisahoone. 24. veebruaril, Eesti Vabariigi aastapäeval, toimus teatri enda hoones esimese etenduse esietendus. Seal toimuvad etendused tänapäevani.

# data[].attributes.location_name
EELK Rakvere Kolmainu kogudus, Pikk, Раквере, Ляэне-Вирумаа

# data[].attributes.body
Virumaa vanimaid ja omapärasemaid sakraalhooneid.
Ehitatud 15. sajandi alguskümnendil Tallinna ehitusmeistri Simoni juhtimisel. Tänini püsinud algkavatises on lai kolme traveega pikihoone, kolmetahuliseks murtud idaseinaga koorivõlvik ja massiivne läänetorn. Koori põhjaküljel on võlvitud käärkamber. Ehituskrundi piiratud pikkusest tingituna moodustab kooriruum kvadraatse võlviku ja polügonaalse lõpmiku omapärase koondvormi. Samal põhjusel on laiaks ristkülikuks venitatud ka läänetorni põhiplaan. Kaitsekirikuna kannatas raskelt Liivi sõjas (1558-83); purustati võlvid ja torni ülaosa. Aastatel 1684-93 rekonstrueeriti sõjapurustustest avariiseisundis kiriku pikihoone kolmelööviliseks kodakirikuliseks ruumiks ja kaeti barokiajastule iseloomulike lamedate servjoonvõlvidega (seitlijoon on rõhtne). Tornile ehitati praegune neogooti telkkiiver 1852. a.; samal aastal taastati käärkambri võlvlagi. Torni kiviosa kõrgus on 37,8 m, üldkõrgus 62 m (kõrguselt teine torn Eestis väljaspool Tallinna). Aknad said praeguse neogooti kuju 1892.

# data[].attributes.location_name
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi (1803-1882) mälestussammas, Fr. R. Kreutzwaldi, Раквере, Ляэне-Вирумаа

# data[].attributes.body
Friedrich Reinhold Kreutzwald (26.12.1803–25.08.1882) oli kirjanik, eesti kirjakeele arendaja ja arst. Tuntud on tema koostatud rahvuseepos „Kalevipoeg", mitmesugused rahvavalgustuslikud teosed, luuletused, lastejutud, tõlked. Monumendi saamislugu sai alguse 1937. Sellel aastal möödus 55 aastat kirjaniku surmast. Algatati ülevirumaaline korjandus.  Monumendi autor on skulptor Aleksander Eller. Pronksbüst on pruunikashallist graniidist alusel. Aja jooksul on monumenti lõhutud: esiküljele on auk löödud ja kirjaniku käes olev pliiatsist on osa ära murtud. Monument restaureeriti 1981. Ümbrust on ka edasistel aastatel muudetud (lillepeenrad, tänavakivid).

Sageli esitatakse Rakveres korraldatud viktoriinidel küsimus, monumendil oleva teksti kohta ("Kaugel näen kodu kasvamas"). Vähesed inimesed on seda seal märganud.

Monument on sattunud mitmetesse ajaleheartiklitesse, näiteks "Punane Täht" 21.05.1988

# data[].attributes.location_name
Skuptuur "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas", Lai, Раквере, Ляэне-Вирумаа

# data[].attributes.headline
Skulptuur "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas", Lai

# data[].attributes.subject
Skulptuur "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas", Lai

# data[].attributes.body
"Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas" on helilooja Arvo Pärdi auks loodud mälestusmärk Rakvere linna keskväljakul.

Skulptuur reprodutseerib seiga Arvo Pärdi noorusajast, mil tulevane helilooja ei saanud kodus nii palju muusikat kuulata, kui soovis, ning käis seetõttu linna turuplatsil, tiirutades jalgrattaga ümber telefoniposti, mille otsas oli valjuhääldi, kust kostis klassikalist muusikat, peatudes aeg-ajalt ja teeseldes samal ajal tähelepanu millelegi muule. Mälestusmärgi autorid on skulptorid Aivar Simson ja Paul Mänd. Idee jäädvustada skulptuurina "jalgrattaga poisi" ajajärk helilooja eluloost pakuti välja juba septembris 2006, kolm aastat hiljem korraldas linn ideekavandite konkursi.

Monument avati neli aastat hiljem, 11. septembril 2010, helilooja 75. sünnipäeval. Kohal oli ka Arvo Pärt ise, kellele kingiti skulptuurist väike koopia. Avamisel esitati Kati Kivitari koreograafiline etüüd kuuekümnele rattasõitjale “Otse vaadates ei näe te tihti midagi”

# data[].attributes.location_name
Juhan Kunderi monument, Pikk, Раквере, Ляэне-Вирумаа

# data[].attributes.body
Monument avati Juhan Kunderi 50. surma-aastapäeval, 24. aprillil 1938.

Rakverega on Kunder (26. detsember 1852 Holstre vald Viljandimaal  - 24. aprill 1888 Peterburi) seotud aastast 1876, kui ta tuli siia Pikk tänav 29 asunud Elementaarkooli õpetajaks. Lisaks koolmeistri ametile ja kooliõpikute kirjutamisele, juhatas ta ka siinseid laulukoore, kirjutas näidendeid, tegutses näitejuhina, aitas organiseerida laenuraamatukogu. Kunder lahkus Rakverest 1886, et edasi õppida Kaasanis ja seejärel Peterburis. Kahjuks juba kahe aasta pärast ta suri Peterburis tüüfusesse ja maeti Rakvere linnakalmistule.

# data[].attributes.body
Virumaa represseeritute mälestusmärk „Okaskroon" rajati 1991. aastal, meenutamaks Virumaalt vägivaldselt Siberisse küüditatud inimesi. Mälestusmärgi autor on arhitekt Allan Murdmaa.

Keset tammikut asub saksa sõdurite kalmistu, kuhu on maetud ligi 1000 Teises maailmasõjas hukkunud sõdurit, nende hulgas ka saksa poolel võidelnud eestlasi.  Kalmistu korrastati Saksa Sõjahaudade Hooldeliidu, Rakvere linnavalituse ja muinsuskaitseameti koostöös ja pühitseti 1997. aastal.

# data[].attributes.body
Linnuse asukohta on esmakordselt mainitud 13. sajandil. Selle sajandi teisel veerandil hakkasid taanlased Vallimäele lossi ehitama. Samal ajal ilmusid siia esimesed kivihooned, millest mõned on tänaseni säilinud. Kaks esimest poolkeldrit asuvad linnuse idaosas.

Kivimüür, mis moodustab linnuse ümbermõõdu, ehitati 14. sajandi alguses. Mõnel lõigul on seina paksus 2 meetrit. Linnamüüri läänepoolne osa ulatus 7 meetri kõrguseni ja selle tippu ehitati spetsiaalne juurdepääs mäekindluse kaitsjate jaoks. Seejärel suurendati müüri kõrgust.

Linnuse ehitamine jätkus erineval määral kuni 16. sajandini. Selleks ajaks ilmus linnuse põhjaossa konvendihoone ja ehitati kaks nurgatorni. Liivi sõja ajal suurenes lossi pindala 4,5 hektarini. Pärast seda peatati linnuse laiendamine.
20. sajandi alguses viidi linnuse territooriumil läbi esimesed arheoloogilised uuringud. Kaevamised viidi siiski läbi amatöörlikult ja minimaalsete vahenditega. Alles Teise maailmasõja lõpus hakkasid spetsialistid kohapeal tööd tegema. Täpsemalt juhtus see aastatel 1959-1960. Pärast seda on lossi territooriumil veel mitu korda tehtud ulatuslikke teaduslikke töid.

Väljakaevamistel avastati palju huvitavaid esemeid, mis annavad aimu keskaegse lossi igapäevaelust. Leiti plaatide, naelte, relvade, noppade, nõud ja muude esemete fragmente, mis on nüüd eksponeeritud. Linnuse töötajad on suutnud säilitada selle keskaegse vaimu.

# data[].attributes.location_name
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Раквере, Ляэне-Вирумаа

# data[].attributes.body
Rakvere ajaloolise nime Tarvanpea järgi valmis linna 700. sünnipäevaks suursugune tarva kuju. Taiese autor on skulptor Tauno Kangro. Pronksist skulptuur on 7,1 meetrit pikk ja koos alusega 5 meetrit kõrge. Graniitalusel on kirjas kõik kuju jaoks annetanud isikute nimed.

Arheoloogilised väljakaevamised annavad tõendust, et taolised loomad on tõepoolest kunagi Rakvere mail elanud. Tarvas on ka Rakvere sümbol ja käib koos linna loosungiga „Väge täis".

Kuju avati 15. juunil 2002, kui tähistati 700 aasta möödumist Rakverele Lübecki linnaõiguste andmisest.

Kuju on 7,1 m pikk, 3,5 m kõrge (koos graniitalusega 5 m), sarvede vahe on 3,4 m ja kaal 7000 kg.

# data[].attributes.body
Esimene Vabadussõja mälestusmärk Rakveres avati 30. augustil 1925. aastal. Monumendi püstitamine hinnati 1,5 miljonile marka. Rakvere Linnavalitsus eraldas 400 000 marka, Viru maakond annetas 75 000 ja Sõmera vald 5000 marka. Puuduvad summad koguti vabatahtlike annetuste ja loteriipiletite müügiga.

1940. aasta sügisel hävitati Vabadussõja monument. Hiljem püstitati selle asemele mitu korda ajutisi mälestusmärke, mis ei meenutanud originaali; viimane neist lammutati taas 1942. aastal. 24. veebruaril 1990 püstitati sellele kohale ajutine mälestuskivi.

Rakvere Vabadussõja mälestusmärk avati pidulikult 30. augustil 1992. aastal. See monument on täpne koopia 20. sajandi alguses siia püstitatud mälestusmärgist. Monumenti taastasid skulptor Lembit Palm ja arhitekt Kuno Raude. 2004. aastal restaureeriti monument täielikult.

# data[].attributes.location_name
Skuptuur "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas", Lai, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Skuptuur "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas", Lai, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Skuptuur "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas", Lai, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.location_name
Juhan Kunderi monument, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Juhan Kunderi monument, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Juhan Kunderi monument, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.location_name
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.location_name
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond