# data[].attributes.location_name
Лавочне, Львівська область

# data[].attributes.headline
Останній звільнений від нацистів населений пункт в Україні

# data[].attributes.subject
Останній звільнений від нацистів населений пункт в Україні

# data[].attributes.body
1944 став роком визволення українських земель від нацистських окупантів - 8 жовтня 1944 р. від ворога було звільнено останній населений пункт УРСР у її довоєнних межах — село Лавочне Дрогобицької області. Офіційним днем визволення України вважалось 14 жовтня 1944, коли відбулося урочисте засідання в Києві. А Закарпатську Україну радянські війська очистили від ворога силами 4-го Українського фронту 28 жовтня 1944 року.

# data[].attributes.location_name
Півнівка, Луганська область

# data[].attributes.headline
Перший звільнений від нацистів населений пункт в Україні

# data[].attributes.subject
Перший звільнений від нацистів населений пункт в Україні

# data[].attributes.body
Грудень 1942 р. – червень 1943 р.: у ході розгрому німецьких військ під Сталінградом була звільнена частина Ворошиловградської, Сталінської і Харківської областей. 18 грудня 1942 р. був звільнений перший населений пункт української території – с. Півнівка Міловського району Луганської обл. У боях за цей невеликий населений пункт загинуло 1066 червоноармійців. Усього за 1942 р. Червона Армія зазнала найбільших за історію свого існування втрат — 5,888 млн убитих. 14 лютого 1943 р. першим з обласних центрів було визволено Ворошиловград (Луганськ). Цього ж місяця звільнено було й Харків, але в березні 1943 р. його знову захопили німці.

# data[].attributes.location_name
Бабин Яр, вулиця Оранжерейна, Київ

# data[].attributes.headline
Бабин Яр, вулиця Оранжерейна, Київ

# data[].attributes.subject
Бабин Яр, вулиця Оранжерейна, Київ

# data[].attributes.body
Бабин Яр – місце пам’яті та некрополь близько 100 тисяч цивільних громадян і військовополонених, розстріляних нацистами у 1941–1943 роках. Серед них – євреї і роми, червоноармійці, комуністи, підпільники Організації українських націоналістів, в’язні Сирецького концтабору, «саботажники», порушники комендантської години та навіть пацієнти психіатричної лікарні імені Павлова.

Масовий розстріл євреїв у Бабиному Яру 29–30 вересня 1941 року став символом «Голокосту від куль» і нацистської політики масового знищення людей. Розстріли в урочищі розпочалися відразу після вступу нацистів та їхніх союзників до Києва у вересні 1941 року і відбувалися чи не щоденно до завершення окупації міста.

Найтрагічнішими стали 29–30 вересня, коли вбили майже 34 тисячі євреїв – мешканців Києва. В німецьких донесеннях цю операцію назвали «гросакцією» («велика акція», від нім. Großaktion). Формальним приводом для неї стала радянська диверсія зі знищення Хрещатика 24 вересня.

Нацистська операція в Бабиному Яру 29–30 вересня стала однією з наймасштабніших каральних акцій Другої світової війни. Більшість населених пунктів України мають свої більші чи менші «бабині яри» – місця нацистських розстрілів євреїв та інших жертв.

Виконавцем розстрілів кінця вересня – початку жовтня 1941 року в Бабиному Яру була зондеркоманда 4а під орудою штандартенфюрера СС Пауля Блобеля. Цей нацистський підрозділ здійснив також масові вбивства євреїв у Львові, Рівному, Луцьку, Новограді-Волинському, Житомирі, Білій Церкві та інших містах.

Голокост – важка незагоєна рана в історії України в Другій світовій війні. Жертвами злочину стали близько півтора мільйона українських євреїв. Нацисти знищили їх як соціокультурну й етнорелігійну спільноту.
https://youtu.be/xgF_xW-FOkc

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телеканал Донеччина TV

# data[].attributes.attachment_link.title
Уся правда про Бабин Яр | Факти з історії. Розповідаємо

# data[].attributes.location_name
Крим Україна, Севастополь

# data[].attributes.body
(12 вересня 1941 — 12 травня 1944) — умовне поняття, яке об'єднає серію битв та бойових дій південного крила радянських військ на Східному фронті Другої світової війни з військами Вермахту та румунськими військами за володіння стратегічно важливим Кримським півостровом.
https://youtu.be/CfFFxSlrc1Y

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Історія Без Міфів

# data[].attributes.attachment_link.title
Манштейн проти червоного Криму: операція "Полювання на дрохв" //  Історія без міфів

# data[].attributes.body
великомасштабна битва Червоної Армії та Вермахту 7 липня — 19 вересня 1941 року (72 дні). Битва за Київ була частиною наступального плану «Барбаросса», в радянській військовій історії отримала назву Київської оборонної операції.

З німецької сторони в битві брала участь група армій «Південь» під командуванням генерал-фельдмаршала Рундштедта, а також 2-га танкова група та 2-га армія з групи армій «Центр». З радянської сторони в битві брали участь війська Південно-Західного фронту під командуванням генерала-полковника М. П. Кирпоноса, (під час битви загинув), у складі п'яти загальновійськових армій та Пінської флотилії під командуванням контр-адмірала Д. Д. Рогачова, під загальним керівництвом Маршала Радянського Союзу С. М. Будьонного.

Битва завершилась перемогою німецьких військ та оточенням радянських військ. Втрати з радянського боку сягали 700 тисяч вбитих та полонених, понад 1760 тисяч одиниць вогнепальної зброї, 411 танків і САУ, 28 419 гармат і мінометів, 343 бойових літаків.

# data[].attributes.attachment_link.title
Битви за Київ I Пишемо історію

# data[].attributes.location_name
Харків, Харківська область

# data[].attributes.headline
Битва під Харковом

# data[].attributes.subject
Битва під Харковом

# data[].attributes.body
бойові дії рад. військ Південно-Західного фронту і правого крила Південного фронту Пд.-Зх. напрямку проти військ нім. групи армій "Південь" на харків. стратегічному напрямку, проведені 12—29 травня 1942 з метою розгрому угруповання військ противника і створення умов для подальшого наступу. Через провал Харківського наступу оборона радянських військ на Південному і Південно-Західному фронтах виявилася кардинально ослабленою, і німецькі війська розпочали успішний контрнаступ: 7 липня Вермахт вийшов на підступи Воронежа та Ростова, 23 липня було захоплено Ростов-на-Дону, що відкривало шлях на Кавказ і Волгу в районі Сталінграда, небезпека втрати яких змусила Сталіна 28 липня 1942 року підписати наказ № 227 «Ні кроку назад!», яким у складі Червоної армії почалось формування штрафних батальйонів і загороджувальних загонів.
https://youtu.be/W2vRSNZJnzo

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Історія Без Міфів

# data[].attributes.attachment_link.title
Харківський розгром: ціна самовпевненості Кремля // Історія без міфів

# data[].attributes.location_name
Умань, Черкаська область

# data[].attributes.headline
Умань, Черкаська область(Місця оточення радянських військ у 1941-1942 рр. Умань

# data[].attributes.subject
Умань, Черкаська область(Місця оточення радянських військ у 1941-1942 рр. Умань

# data[].attributes.body
Битва під Уманню — битва, що тривала з 1 по 7 серпня 1941 року між військами Третього Рейху та СРСР. Відбулася в ході наступу групи армій «Південь» та призвела до оточення і подальшої загибелі військ 6-ї та 12-ї армій Південного фронту Червоної Армії. Результат: Перемога Німеччини.
Найжахливіша доля чекала поранених та хворих бійців Червоної Армії: вони були приречені на смерть від ран, хвороб, антисанітарії, голоду, спраги. Відповідно до звернення лікарів, що поділяли з полоненими всі жахи полону, комендант пересильного пункту дозволив розмістити лазарети для лікування військовополонених за межами пересильного пункту. Таким чином, починаючи з першої половини серпня 1941 року до жовтня 1943 року в Умані існували німецькі лазарети для хворих та поранених радянських військовополонених.

Надія на одужання, а потім визволення з неволі не залишала поранених та хворих бійців, однак подальша доля у тих, які одужали, різна: далеко не всі дійшли живими до переможного травня 1945 року. Тисячі бранців знайшли свій останній земний притулок в уманській землі.

https://youtu.be/MyxWlUuWg48

# data[].attributes.location_name
Рівне, Рівненська область

# data[].attributes.headline
Рівне, Центр рейхскомісаріату "Україна" Рівненська область

# data[].attributes.subject
Рівне, Центр рейхскомісаріату "Україна" Рівненська область

# data[].attributes.body
У серпні 1941 року Гітлер визначив адміністративний поділ окупованих українських земель. Більшість території, в тому числі і Рівненщина, ввійшла до рейхскомісаріату "Україна", центром якого стало місто Рівне. Рейхскомісаром "України" Гітлер призначив гауляйтера Східної Пруссії Еріха Коха. Слід додати, що окрім фабрично-промислової діяльності працівники Центросоюзу в м. Рівне вели торговельні операції, займалися заготівлею сільськогосподарської продукції в першу чергу для німецької армії та населення м. Рівне.

# data[].attributes.location_name
Криворіжсталь, вулиця Криворіжсталі, Кривий Ріг, Дніпропетровська область

# data[].attributes.attachment_caption
Підприємство чорної металур­гії, один із перших і найпотужніших металургійних комбінатів в Україні. Повне відео можна подивитись тут https://youtu.be/lkdJXN8PiQ

# data[].attributes.headline
Криворіжсталь, вулиця Криворіжсталі, Кривий Ріг, Дніпропетровська область

# data[].attributes.subject
Криворіжсталь, вулиця Криворіжсталі, Кривий Ріг, Дніпропетровська область

# data[].attributes.location_name
Запоріжсталь Адміністративна Будівля # 1, Південне шосе, Запоріжжя, Запорізька область

# data[].attributes.headline
Запоріжсталь Адміністративна Будівля # 1, Південне шосе, Запоріжжя, Запорізька область

# data[].attributes.subject
Запоріжсталь Адміністративна Будівля # 1, Південне шосе, Запоріжжя, Запорізька область

# data[].attributes.body
У листопаді Запоріжсталі виповнюється 88 років. Сьогодні це один із найбільших заводів у Європі, з особливою історією та чудовими співробітниками.
Хронологічну послідовність та багато іншої цікавої інформації знайдете нижче за посиланням : https://metinvest.media/ua/page/zaporozhstal-bolshaya-istoriya

# data[].attributes.location_name
Азовсталь, вулиця Лепорського, Маріуполь, Донецька область

# data[].attributes.headline
Азовсталь, вулиця Лепорського, Маріуполь, Донецька область

# data[].attributes.subject
Азовсталь, вулиця Лепорського, Маріуполь, Донецька область

# data[].attributes.body
Комбінату Азовсталь майже 100 років. Його площа 11 квадратних кілометрів. Розташований він на березі Азовського моря та має власний порт. Перші фундаменти майбутнього заводу заклали восени 1930 року, у 33-му був виготовлений перший чавун. 1943 року, під час відступу, нацисти підірвали майже всі мартенівські та доменні печі, коксові батареї, зруйнували електромережі. У 44-му завод почали відбудовувати, а у 45-му там вже знов виплавляли метал.

# data[].attributes.location_name
Приватне акціонерне товариство "Новокраматорський машинобудівний завод", вулиця Олекси Тихого, Краматорськ, Донецька область

# data[].attributes.headline
Приватне акціонерне товариство "Новокраматорський машинобудівний завод", вулиця Олекси Тихого, Краматорськ, Донецька область

# data[].attributes.subject
Приватне акціонерне товариство "Новокраматорський машинобудівний завод", вулиця Олекси Тихого, Краматорськ, Донецька область

# data[].attributes.body
найбільше в Європі підприємство індивідуального важкого машинобудування. Завод 85 років успішно працює на ринку металургійної, гірничорудної, ковальсько-пресового, шахтно-прохідницького, підйомно-транспортного, спеціалізованого обладнання. У багатій історії підприємства чимало досягнень, відзначених як «створено вперше в світі», в тому числі для космічної галузі. Продукція НКМЗ працює в 79 країнах світу, в тому числі у Франції, Італії, Німеччини, Японії. Система менеджменту якості підприємства відповідає вимогам міжнародного стандарту EN ISO 9001:2015, що підтверджено сертифікатом, виданим міжнародним органом по сертифікації TUV Thuringen (Німеччина).

# data[].attributes.location_name
Харківський тракторний завод, проспект Героїв Харкова, Харків, Харківська область

# data[].attributes.headline
Харківський тракторний завод, проспект Героїв Харкова, Харків, Харківська область

# data[].attributes.subject
Харківський тракторний завод, проспект Героїв Харкова, Харків, Харківська область

# data[].attributes.body
https://youtu.be/kceZI3pJzBA

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ПА.БО. Техніка

# data[].attributes.attachment_link.title
ХТЗ.Історія тракторного заводу. Харківський тракторний завод став легендою.

# data[].attributes.location_name
ДніпроГЕС, бульвар Вінтера, Запоріжжя, Запорізька область

# data[].attributes.body
найстаріша ГЕС, побудована на річці Дніпро. Її з впевненістю можна вважати символом цілої епохи, який і зараз викликає захоплення своєю красою та величчю. Досі дивує, як таку масштабну споруду вдалося збудувати ще у 20-х роках ХХ століття. Історія будівництва Дніпровської ГЕС дуже цікава. З цим проєктом пов’язано безліч міфів та легенд. Висота греблі складає 60 метрів. Після зведення греблі рівень води в Дніпрі піднявся на 37,5 метрів. У наслідок підйому води після спорудження греблі було затоплено понад 50 населених пунктів.