# data[].attributes.body
„Căci bunătatea unui singur om este cu mult mai puternică decât răutatea miilor de oameni. Răul piere în aceeaşi clipă cu moartea celui care l-a înfăptuit, binele continuă să-şi reverse strălucirea şi după dispariţia celui drept”

# data[].attributes.body
Kyra Kyralina (regia Dan Piţa, 2014)
Trailer: https://youtu.be/v6T4STx6HtE
Există o scurtare a narațiunii și o modificare a personajelor.
Personajul patern este modificat și prezentat într-o manieră exagerată din nevoia de evidențiere a abuzului suferit de către familie. În această versiune a tatălui, violența este accentuată, apare adulterul și din partea acestuia și personajul recurge și la agresiune sexuală exercitată asupra mamei.

# data[].attributes.body
Codin şi Chira Chiralina (regia Gyula Maar, 1993)
Îmbinare a doua romane: Chira Chiralina (1924) și Codin (scrisă la începutul anului 1923). Apariția în film prin împletire a două povești scrise în aceeași perioadă.
Stavru acționează și de această dată drept personaj-narator.
,,Codin” este povestea predominantă.

# data[].attributes.body
Istrati folosește în romanul Chira Chiralina un alter ego (pe Adrian) căruia îi atribuie copilăria, respectiv adolescența sa (muncea din greu în diferite domenii).

# data[].attributes.body
După publicarea traducerii romanului său în România, Istrati este rău-famat de cititori și critici, însă și susținut de autori precum Slavici, Sadoveanu, Arghezi, G. Ibrăileanu, Tudor Vianu, Mihail Dragomirescu care au dezbătut pe seama romanului în cadrul mai multor întâlniri critice și l-au susținut pe Istrati; „Intrarea multora vine de acolo că d. Panait Istrati dovedea în ziua înfățișării la rampa literaturii că existase dincolo de cuiburi și în afară de parlamentul literar”- Tudor Arghezi.

# data[].attributes.body
În țara natală Istrati se lovește de criticile lui Nicolae Iorga și ale lui Ovid Densușianu care îl defaimă pentru ale sale „bestialități și scârbeli orientale” sau „scârbării de bordel levantin”. Defăimat și denigrat de critici și de articolele din acea vreme „pe jumătate politice, pe jumătate literare” Istrati renunță la gândul de a mai petrece timp în țara sa natală pentru a nu fi pricinuit de „o primire violentă”.

# data[].attributes.body
Când speranța regăsirii Chirei se spulberă, Stavru își înlocuiește sora cu Tincuța.

# data[].attributes.body
Atacul erotic asupra lui Adrian funcționează ca pretext epic.

# data[].attributes.headline
5. Receptarea lui Istrati în critica românească a anilor ’20 - ’30.

# data[].attributes.subject
5. Receptarea lui Istrati în critica românească a anilor ’20 - ’30.

# data[].attributes.body
O receptare negativă
Panait Istrati a debutat cu opera sa pe tărâmuri franțuzești. Scrierile sale, unele biografice, amintesc detalii din frageda-i pruncie pe care a petrecut-o alături de mama și bunica sa la Baldovinești, România.

# data[].attributes.headline
4. Structura textului. Rolul „poveştii”.

# data[].attributes.subject
4. Structura textului. Rolul „poveştii”.

# data[].attributes.body
Structură: Textul este format din trei capitole, iar metoda folosită predominant este narațiunea în ramă.
Narațiunea se desfășoară pe mai multe planuri. Doi naratori subiectivi (Adrian Zografi și Stavru) și un narator anonim.
Un amestec dintre povestiri autobiografice și povești auzite de la alte persoane.
Actul narării este un motiv literar în opera lui Istrati.

# data[].attributes.body
Idealizare a Chirei.
„Căci bunătatea unui singur om este cu mult mai puternică decât răutatea miilor de oameni. Răul piere în aceeaşi clipă cu moartea celui care l-a înfăptuit, binele continuă să-şi reverse strălucirea şi după dispariţia celui drept”
Stavru: ,,Căutându-și sora, el își caută de fapt puritatea pierdută” pg 182

# data[].attributes.headline
2. Caracterul autobiografic al romanelor. Adrian Zografi – un alter ego al scriitorului?

# data[].attributes.subject
2. Caracterul autobiografic al romanelor. Adrian Zografi – un alter ego al scriitorului?

# data[].attributes.body
Revolta lui Istrati este libertatea de care dispunea în momentul scrierii, unde îşi sacrifică existenţa descriind-o şi unde lumea este guvernată şi etern divizată de învingători şi învinşi. Biografia lui Istrati se dovedeşte a fi plină de experienţe mai puţin plăcute, experienţe care se simt şi în operele sale(marginalizare şi excludere). Astfel puterm observa cum opera istratiană dovedeşte un caracter puternic în care autorul, însăşi Istrati, trăieşte prin cititori la toate nivelurile şi în toate straturile.

# data[].attributes.body
,,Istrati este un mare scriitor, poate chiar cel mai mare nuvelist european după Maxim Gorki, dar nu e cel mai mare scriitor român"

# data[].attributes.headline
1. Scriitorul şi legenda: un paria metamorfozat în prinţ al literelor?

# data[].attributes.subject
1. Scriitorul şi legenda: un paria metamorfozat în prinţ al literelor?

# data[].attributes.body
,,În primele zile din ianuarie 1921 mi s-a transmis o scrisoare de la spitalul din Nisa. Fusese găsită asupra unui disperat care îşi tăiase beregata. Erau puţine speranţe să supravieţuiască. Am citit-o şi am fost izbit de tumultul geniului.[...] Era confesiunea unui nou Gorki al ţărilor balcanice.[...] Se numeşte Istrati."