# data[].attributes.body
I USA er bandereglerne meget strengere end i Danmark. Banderegler i USA giver de ofte lange fængselsstraffe for medlemmer af en bande som deltager i kriminelle aktiviteter. I Danmark er bandereglerne ikke så strenge som i USA, og der er ingen særlige love, der håndhæver dem. Dog er der nogle bestemmelser, der regulerer bandeaktiviteter, herunder kriminalitet, selvom disse regler ikke er så detaljerede som de, der findes i USA.

# data[].attributes.body
Registreringer relateret til rock- og bandemiljøet faldt generelt fra 2013 til 2017. Herefter så vi en lille stigning, en lille stigning i tilmeldinger i 2019-2020, omkring 100 personer. De 1.408 registrerede for september 2022 repræsenterer et samlet fald på mere end 300 personer sammenlignet med antallet registreret i 2013. Politiet påpeger, at disse tal er konstant skiftende. Nogle grupper opstod, mens andre lukkede ned på egen hånd. Magtbalancen mellem blokkene kan ændre sig hurtigt. Enkeltpersoners tilknytning til en gruppe kan også ændre sig, og nogle personer kan ses skifte mellem grupper. Politiet bemærkede, at de overvågede tal og antallet af registrerede grupper ikke gav tegn af det aktuelle konflikt niveau, konfrontationen og spændingen, der kunne ende i en åben konflikt.

# data[].attributes.body
Denne kolonne er vores - her skal I ikke skrive svar!
- Hvem er I/Vi?
- Det er svært at få bandemedlemmer til at stå frem
- Brian Sandberg og Exitprogrammer (exitcafe) - Kan han bruges? - hvor svært er det at komme ud.

# data[].attributes.body
samle general viden, læse artikler, lytte til bandeland podcasten, undersøge statistiker og måske finde på en bedre problemlformulering.

# data[].attributes.headline
EP8 | S1: DEN KRIMINELLE UNDERVERDEN - ALI NAJEI

# data[].attributes.subject
EP8 | S1: DEN KRIMINELLE UNDERVERDEN - ALI NAJEI

# data[].attributes.body
Ali najei mener at der bliver kun snakket om problemerne og ikke om tingene. "Den opmærksomhed du søger kan være negativ men det bedre end intet opmærksom, måske er miljøet selvdestruktivt, men det mærker du ikke nå du er der. Du mærker noget der forbyggende"

Ali's far slog Ali for fixe problemer så Ali gjorte det samme med andre og gav dem kærlighed efter fordi han troede det var sådan at man løste problemer. Det sådan Ali blev opdraget på.

Ali siger også at hans forældre havde høje forventninger da han var barn som at han skulle have 12 taller og blive læge, adovokat osv.

Ali siger at gaden ikke har forventninger eller bedømmer dig. Gaden fortæller dig ikke om du god nok. De tager dig og opdrager dig og gøre dig til noget

"Gaden" tænker man ikke over farve, etnicitet osv man kigger på de handlinger personen har lavet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bander og rockergrupper i Danmark

Hvad er forskellen på bander og rockergrupper?

I medierne og den offentlige debat skelnes der ofte mellem rockergrupper og bander. Rockergrupper bruges som en fællesbetegnelse for kriminelle grupperinger af etniske danskere, der mødes i klubhuse og dyrker bikerkultur med store motorcykler og læderjakker med rygmærke.

Begrebet bander benyttes om grupper af unge bestående af medlemmer med hovedsageligt, men ikke udelukkende, anden etnisk baggrund end dansk, der ofte er mere synlige i gadebilledet med hættetrøjer og kørende i mørke biler. Selv om der er forskelle på, hvordan banderne og rockergrupperne organiserer sig og ser ud, er det overordnet de samme former for kriminalitet, de tjener penge på: narkotikahandel, afpresning, prostitution mv. I medierne har der primært været fokus på sammenstød mellem rockergruppen Hells Angels og de såkaldte 'indvandrerbander'. Men der er også mange opgør og rivaliseringer mellem de forskellige bander.

Hvor mange rocker- og bandemedlemmer er der i Danmark?

Det er vanskeligt præcist at sige, hvor mange rocker- og bandemedlemmer der findes i Danmark i dag. Grupperingerne har ikke et medlemskartotek, som offentligheden kan få adgang til.

Men ifølge Rigspolitiets seneste rapport om miljøet, Rocker- og bandesituationen i Danmark, fra oktober 2021 (se kilder) havde politiet pr. september 2021 registreret i alt 1.265 personer med tilknytning til forskellige rocker- og bandegrupperinger.

Der er meget stor udskiftning i bande- og rockergruppernes medlemmer. Rapporten Flowet i rocker/bandemiljøerne udgivet af Justitsministeriets Forskningskontor i august 2017 (se kilder) viser, at 65 procent af de 3.593 personer, der har været registreret som rocker- eller bandemedlemmer mellem juni 2009 og januar 2017, ikke er medlemmer i dag. Blot 314 personer har været medlemmer i alle årene.

Hvad er en rocker?

Oprindelig refererede ordet rocker til en tilhænger af rockmusik, men i løbet af 1970'erne begyndte man at bruge betegnelsen om det internationale fænomen Outlaw Motorcycle Gangs. På globalt plan er de ledende klubber, der kendes som rockerklubber: Hells Angels, Bandidos, Outlaws og Gremium.

I Danmark er rockermiljøet især domineret af Hells Angels (HA) og Bandidos. I Rigspolitiets rapport Rockere og bander 2016 (se kilder) kunne man læse, at de to klubber har intensiveret samarbejdet for at lægge fælles distance til bandegrupperingerne. I 2021 står de to rockerklubber stadig skulder ved skulder, hvilket man rent bogstaveligt kan se på et gruppebillede, som Ekstra Bladet omtaler i artiklen "Tidligere dødsfjender: Derfor står HA og Bandidos sammen" fra september 2021 (se kilder).

Klubberne er stærkt hierarkisk opbyggede. Hvert enkelt medlem tildeles en særlig rang og status i det interne system. Til hver af de to store rockerklubber i Danmark er tilknyttet støttegrupper, også kaldet supportergrupper. Til Hells Angels er blandt andet tilknyttet støttegruppen AK81, der står for 'Altid Klar HA'. Gruppen består af primært yngre mænd, der er kendt for blandt andet personfarlig kriminalitet. Til Bandidos er tilknyttet støttegruppen Devil's Pack.

Læs mere om rockernes historie i FaktaLink-artiklen "Rockere".

Hvad er motivationen for medlemskab af en rockerklub?

Ifølge rockerne selv er den væsentligste motivation for folk, der søger optagelse i klubberne, at de er motorcykelentusiaster. Repræsentanter for Hells Angels anfører dog flere andre fællestræk for gruppens medlemmer. Et medlem af Hells Angels, der er kendt under tilnavnet Blondie, siger i artiklen "Interview med Hells Angels og Bandidos" (se kilder), at "mennesker i vores subkultur er generelt meget emotionelle og impulsive".

Det er en almindelig antagelse, at det især er svage unge med dårlig skolegang og eventuelt begyndende misbrugsproblemer, der søger ind i rockermiljøerne. De nyeste erfaringer tyder dog på, at også unge uden særlige problemer eller kriminel fortid søger eller bliver lokket ind i de mange afdelinger af supportergrupperne for Hells Angels og Bandidos.

Læs mere om rockernes traditionelle kendetegn i FaktaLink-artiklen "Rockere".

Hvilke bander og rockergrupper findes der i Danmark?

Historisk har rockergrupperne haft flere medlemmer end bandegrupperingerne, og sådan er det stadig i dag. I januar 2017 var der 882 medlemmer af rockergrupperne, mens 375 personer var registreret som bandemedlemmer, anslår rapporten Flowet i rocker/bandemiljøerne (se kilder).

Rockerne samles hovedsageligt i Hells Angels MC og Bandidos MC samt deres støttegrupper. Et stigende antal rockere er dog tilknyttet andre grupper såsom Gremium MC, No Surrender MC og Satudarah MC. Modsat rockerne er bandemedlemmerne fordelt i langt flere og mindre grupper. Disse bander er ofte tilknyttet et bestemt geografisk område i landets største byer.

Ved udgangen af 2019 var de to største bander Loyal to Familia og Black Army. Derudover eksisterer en lang række mindre bander såsom Blågårds Plads-gruppen, Black Cobras, Bloodz og Brothas. Eskaleringen af bandekonflikten i sommeren og efter 2017 skyldes særligt en stigende konflikt mellem Loyal to Familia på den ene side og banden Brothas på den anden side. I efteråret 2021 afgjorde Højesteret, at Loyal to Familia er en ulovlig forening, der derfor kræves opløst. I 2020 var Landsretten nået til samme konklusion. I ugerne efter højesteretsdommen postede medlemmer af banden dog billeder på sociale medier, der indikerede, at de ikke har tænkt sig at efterleve kravet.

Banderne har oftest meget kortere levetid end rockergrupperne. Medlemmerne af banderne er også mere tilbøjelige til at skifte til en anden gruppe, end rockerne er, fremgår det af rapporten Flowet i rocker/bandemiljøerne (se kilder).

Hvor meget kriminalitet begås i bandemiljøet?

I de første tre kvartaler af 2021 blev de 1.265 personer, der var tilknyttet rocker- og bandegrupper, sigtet 3.698 gange for kriminalitet. Rocker- og bandesituationen i Danmark fra oktober 2021 (se kilder). I coronaåret 2020 registrerede politiet det højeste antal drab relateret til rocker- og bandekonflikter i nyere dansk kriminalhistorie. Fra januar til december 2020 var der 49 skudepisoder i det offentlige rum, som involverede rockere og bandemedlemmer. 16 personer døde som resultat af skyderierne i 2020, mens yderligere 49 blev såret.

At rockergrupperne er dybt kriminelle blev i 2016 slået fast i en ph.d.-afhandling af kriminologen Christian Klement, Outlaw Biker Affiliations and Criminal Involvement (se kilder), hvor han fandt frem til, at ni ud af ti rockere er dømt for kriminalitet. I 2019, 2020 og 2021 har der årligt været indsat omkring 400 rockere og bandemedlemmer i de danske fængsler. Til gengæld har 2021 ikke budt på lige så meget vold og kriminalitet som i de foregående år. Det fremgår af Berlingskes artikel "Bandekriminelle strækker våben i 2021 - markant fald i skyderier på åben gade" fra august 2021 (se kilder). I artiklen fremgår det endvidere, at der "i øjeblikket ingen aktive bandekonflikter er i Danmark", samt at 130 personer er i exitforløb for at forlade miljøet.

Bandekrigen

Hvem søger ind i bandemiljøet?

Rigspolitiets rapport Rockere og bander 2016 viser, at rocker- og bandemedlemmer ofte har haft opvækstvilkår præget af alvorlige problemer i hjemmet, adfærdsproblemer både i skole og hjem. Samtidig er de vokset op tæt på kriminelle miljøer. Interviews med tidligere og nuværende rockere og bandemedlemmer viser, at de ofte er blevet medlem af grupperingerne ved selv at henvende sig, og at personlige relationer og en følelse af at kunne bidrage til fællesskabet i banden spiller en rolle. De personer, der søger både rocker- og bandegrupperinger er i særlig grad draget af den tryghed og det fællesskab, de føler, at de kan få i grupperingen. De er også ofte tiltrukket af den respekt, de kan vinde i nærmiljøet. Gevinsten ved at kunne trække på et stort kriminelt netværk og generel fascination af livsstilen er også en motivationsfaktor, kan man læse i rapporten (se kilder).

Hvad startede den nuværende konflikt?

Bandekonflikten i Danmark blev på ny optrappet i 2017 med en lang række skyderier i København.

Årsagen til optrapningen har været svær at gennemskue for Københavns Politi, men var formentlig, at banden Loyal to Familia (LTF) i løbet af 2017 forsøgte at udvide sit territorium i København, forklarede Torben Svarrer, vicepolitiinspektør ved Københavns Politi, til DR i artiklen "Politiet gætter på årsag til bandeopgør: Hash, uvenskab og jalousi" (se kilder). Sandsynligvis ønskede banden at sælge hash i områder, hvor andre bander sidder på markedet.

I den forbindelse kom LTF i konflikt med særligt gruppen Brothas, som stod til at miste millioner af kroner i omsætning på narkotikamarkedet, hvis LTF satte sig på det. Det forklarer en række Berlingske-journalister i videoen Forstå bandekrigen i København på 210 sekunder (se kilder).

Konflikten var vanskelig at stoppe, da "vi har at gøre med meget voldsparate personer, som befinder sig i en hævn- og voldsspiral, og de bestemmer tid og sted for, hvornår der skal skydes", forklarede politidirektør Anne Tønnes fra Københavns Politi til Berlingske i artiklen "Q&A: Hvorfor slås banderne - og hvad slås de om?" (se kilder). Som nævnt ovenfor er der dog ikke nogen aktive konflikter i bandemiljøet per oktober 2021.

Hvad kendetegner Loyal to Familia?

Loyal to Familia, som Højesteret i september 2021 erklærede for ulovlig, er en dansk bande med et flertal af medlemmer med anden etnisk oprindelse end dansk. Men banden har også etnisk danske medlemmer. Den udspringer af tidligere Blågårdsgade-bandemedlemmer, der i 2012 stiftede LTF og består af flere grupperinger fra områderne Kokkedal, Skovlunde, Hundige, Valby/Sjælør, Helsingør, Hillerød, Fredericia, Nivå, Århus og Tingbjerg, og senest også Malmø. LTF markerer sig ved hjælp af rygmærker, og Lau Thygesen vurderer, at det er denne øgede synlighed, som i særlig grad har optrappet bandekonflikten. Det forklarer han til Ekstra Bladet i artiklen "Københavns Politi: LTF har skærpet bandekonflikten" (se kilder).

Ifølge Rigspolitiet havde LTF i sommeren 2017 omkring 225 medlemmer. 80 af dem sad på det tidspunkt i fængsel (se kilder). Den 30-årige leder af LTF, Shuaib Khan, blev i marts 2017 løsladt efter en dom for drabsforsøg, røveri og vold af særlig grov og farlig karakter efter et knivoverfald på Rådvadsvej i Københavns Nordvestkvarter. Hans løsladelse fik politiet til at frygte, at det ville føre til en optrapning af bandekonflikten, skrev MetroXpress (se kilder).

Hvordan er LTF særligt ihærdige i rekruttering af helt unge?

LTF er blevet mere tydelige i gadebilledet, hvor de går efter helt unge og børn, som de lokker til at være med i LTF med cafébesøg og gaver som f.eks. iPads i deres jagt på at blive størst og sprede sig over hele landet. Det fortæller Dan Bjerregaard, der er journalist og tidligere politiassistent i Københavns Politis bandeenhed i artiklen "Bande opruster med børn: - De vil være Danmarks største" på TV2.dk. På Hastrupskolen i Køge har man oplevet, at LTF's medlemmer har bevæget sig omkring skolen og inviteret elever på cafébesøg. Mens SSP og politiet på Nørrebro i København har haft samtaler med mere end 60 børn og unge - helt ned til niårsalderen - som man frygter har været i kontakt med LTF (se kilder).

Hvad var de øvrige årsager til optrapningen af konflikten?

Ifølge Rigspolitiet var en væsentlig årsag til optrapningen af konflikten, at bandernes kriminalitet har et stærkt økonomisk motiv. Rockergrupperne og banderne konkurrerer således om markedsandele på narkotikamarkedet. Men konflikten handler også om de forskellige gruppers æresbegreber, selvforståelse og identitet, der indebærer krav om hævn over modparten og derfor får opgøret til at blusse op og ende i en form for selvforstærkende spiral. Chefen for Rigspolitiet vurderer i artiklen "Brian M: Bandekrig har intet med religion at gøre" (se kilder), at "hovedårsagen til de igangværende konflikter er kampene om de kriminelle markeder. Men andre aspekter kan spille ind undervejs".

Også daværende chefpolitiinspektør i København Per Larsen vurderede, at der var tale om andet og mere end en profitorienteret kamp om kriminelle markeder. I artiklen "Politi: Bandekrig er et spørgsmål om ære" (se kilder) siger han: "Min opfattelse er så sandelig også, at det her handler ikke udelukkende om hashmarkedet. Jeg tror, at det har udviklet sig til at blive meget mere. Der er også nogle personlige ting - hævn, æresbegreber og hvad søren ved jeg - som er svært at styre."

Er du biblioteksbruger eller elev?

# data[].attributes.attachment_link.description
Bander og rockergrupper i Danmark I medierne og den offentlige debat skelnes der ofte mellem rockergrupper og bander. Rockergrupper bruges som en fællesbetegnelse for kriminelle grupperinger af etniske danskere, der mødes i klubhuse og dyrker bikerkultur med store motorcykler og læderjakker med rygmærke.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gode fællesskaber er fælles skabelse

Gode fællesskaber har derimod både en intern form for solidaritet indbygget i sig og en ekstern solidaritet. Intern i den forstand at ethvert medlem af fællesskabet interesserer sig for ethvert andet medlems ve og vel. Den eksterne solidaritet gør, at fællesskabet åbner sig mod omverdenen og ikke lukker sig om sig selv. Man indgår i frugtbare vekselvirkninger med andre fællesskaber. Hvis et fællesskab skal bestå, må det aldrig blive statisk, men hele tiden vedligeholdes med handlinger. For et fællesskab er mere end et sted eller en ting, vi kan være en del af. I et godt fællesskab er vi konstant i fælles skabelse, forklarer professoren.

- Familien kan være et godt fællesskab. Men den familie, der barrikaderer sig, altid låser døren og aldrig har udvekslinger med naboer eller lokalsamfundet opfylder kun det ene kriterium for at være et godt fællesskab. En velfungerende familie derimod, hvor alle bliver lyttet til, hvor man tager hensyn til hinanden og giver hinanden plads, hvor alle har indflydelse på, hvordan man skal gøre tingene, det er ifølge Dewey det gode fællesskab.
LÆS OGSÅ: Benny Andersen: Døden kan være livgivende
Alle skal tage noget med til grillen

Fællesskabet er der altså, når vi hver især hele tiden bidrager til at skabe det. Men hvad så, når vi ikke rigtig har noget at bidrage med? Er vi så dømt ude af det gode fællesskab? Nej, så enkelt er det netop ikke, mener Svend Brinkmann.

- Alle skal tage noget med til grillen, og det er her, paradokset opstår. Hvis alle skal bidrage til et fællesskab, og der er en, der ikke har taget noget med til grillen, så skal vedkommende alligevel være velkommen. Det er det, den bibelske historie lærer os. Selv den, der modarbejder fællesskabet, skal være med.

Det minder Brinkmann om en af hans yndlingsscener i tv-serien Matador. Den, hvor Ellen Skjern får en hest af sin stedfar Mads Skjern, fordi hun har præsteret godt i skolen. Daniel, som er Mads Skjerns egen søn, er ikke så dygtig i skolen og får ikke noget. Til alles overraskelse får Daniel så alligevel en hest. Katrine, hans stedmormor giver ham den og viser på den måde, at man ikke skal gøre sig fortjent til kærlighed og en plads i fællesskabet. Det er netop et radikalt budskab i kristendommen, mener Brinkmann.

I påskeberetningen hører vi om, at Jesus holder det sidste måltidsfællesskab, det måltid, som vi fejrer skærtorsdag. Til måltidet er der dækket op også til Peter og Judas, som ellers er på vej til at fornægte og forråde Jesus. De får tilgivelsen på forhånd og deres plads ved bordet understeger, at de hører til i fællesskabet trods svaghed og fejl.

- Det fællesskab, vi fejrer skærtorsdag må siges, at være det ideelle fællesskab, siger Svend Brinkmann, og selvfølgelig er det et fællesskab, vi skal efterligne. Men i praksis lykkes det næsten aldrig at skabe det ideelle, inkluderende fællesskab. Der vil altid opstå hierarkier, eksklusioner og magtstrukturer. Men vi skal stadig stræbe efter det ideelle fællesskab.

Fællesskab giver frihed

Selv om der er noget tvungent over de fællesskaber, vi ikke selv har valgt, så er vi dybt afhængige af dem. For hvor hører vi ellers til, den dag vi ikke har en flot karakterbog med hjem eller "noget at tage med til grillen"? Måske er det dem, der giver os frihed og ikke omvendt.

- Vi fødes ind i fællesskaber, vi ikke selv vælger. Langt de fleste af de fællesskaber, vi indgår i, har vi ikke selv valgt. Når vi bliver voksne og har mulighed for at få en vis mobilitet, for eksempel når vi søger job et nyt sted, eller på anden måde skifter spor, så kan vi godt få indtryk af, at vi kan melde os ind og ud af fællesskaber. Jeg tror, det er vigtigt at huske på, at langt de fleste fællesskaber, vi lever i gennem hele vores liv, er givne. Det er bare nogen, der er der. Hvis man kalder de fællesskaber for tvangsfællesskaber, synes jeg, man gør vold på det eksistentielle vilkår, fællesskabet er, siger Brinkmann og uddyber,
LÆS OGSÅ: Anne Lise Marstrand-Jørgensen: Tilgivelse er en nødudgang
- Hvis man betragter fællesskaber som noget negativt, der er påtvunget os og man vil have ret til at vælge dem fra, så ser man fællesskaber som en potentiel trussel mod vores frihed som mennesker. Hvis man på den anden side betragter fællesskaber som positivt givne, eksistentielle vilkår, bliver fællesskaber en forudsætning for friheden.

Også dem, vi ikke kan li'

Fællesskaber kan være alt fra den lille kernefamilie, til en nation, en etnisk gruppe eller et verdensborgerfællesskab. Vi er knyttede til konkrete andre; vores familie, vores venner, til et konkret sted i verden. Det har globalisering og mobilitet ikke ændret på. I vores krop og i vores følelsesliv har det konkrete velkendte fællesskab stor betydning for os. Det oplever vi for eksempel, når det danske landshold vinder en fodboldkamp.

Det hænger sammen med, at vi er sociale væsener, forklarer psykologiprofessoren. Det er eksistentielt betydningsfuldt at høre til i et fællesskab og alle har et ansvar for at vise andre vejen ind i det. Vi skal byde hinanden velkommen i forskellige fællesskaber gennem helt basale dyder som høflighed, venlighed og imødekommenhed. Også dem vi umiddelbart ikke kan lide. Vi skal se det som en opgave, vi alle sammen har ansvar for at udføre.

- Siden jeg gik i skole, er der sket en stor forandring. Man gik dengang i den samme klasse i 9-10 år. I dag skifter man hele tiden. Der er indskoling, mellemtrin, og udskoling. Nogle skoler har ingen faste klasser. Traditionelt har vi i skolen lagt stor vægt på, at skolen ikke bare fortæller børn, hvordan verden er, vi skal også vise det.

- Hvis vi vil gøre børnene til myndige demokratiske borgere, er vi nødt til at have en form for demokrati i skolen. Hvis vi gerne vil have, at børnene skal kunne fungere i et fællesskab, så er det ikke nok at fortælle dem, hvad et fællesskab er. Skolen skal selv være et fællesskab, som børnene skal gøre sig erfaringer med.

Så fællesskab skal ikke bare holdes ved lige, det skal også læres. Og selv om det ikke kan tvinges frem, er der handlinger, som værner om fællesskabet, forklarer Svend Brinkmann.

- Ligesom med kærlighed og tillid kan man ikke fremtvinge fællesskaber. Hvis det bliver et eksplicit mål at opbygge et fællesskab, bliver det utroligt vanskeligt. Fællesskaber må gro, hvis de skal være egentlige fællesskaber. Man kan ikke tvinge mennesker ind i tillidsfulde relationer, som fællesskaber gerne skal være. Men man kan fælles skabe, og det er vel egentlig det, der ligger i den radikale tanke om, at fællesskabet indstiftes ved en handling. Det sker om søndagen til nadverfællesskabet i gudstjenesten. Vi skal hele tiden indstifte de fællesskaber, vi indgår i med hinanden.

Venskab bryder naturlove

Venskabet er et godt eksempel på fællesskab. De gamle grækere, som filosoffen Aristoteles beskrev venskabet. En ven interesserer sig for, at det går den anden godt, uanset hvad han selv måtte vinde eller tabe ved det. For Aristoteles var venskabet den fineste form for kærlighed.

Til forskel fra dyrene har mennesker den evne, at vi kan have livslange venskaber. Det indebærer, at vi er forpligtede på hinanden, uanset om vi selv får noget ud af det. Det er på en måde at bryde med naturens love, med den brutalitet og noget-for-noget-tankegang, som hersker i naturen. Det samme gælder følelsen af forpligtelse over for et fællesskab. Folk dør for fællesskaber, især når det drejer sig om nationale fællesskaber. Unge danske mænd og kvinder er villige til at ofre deres liv for nationen, minder Svend Brinkmann om.

- Det siger noget om, hvor eksistentielt vigtigt det er for os at være en del af et fællesskab. Vi er noget i kraft af vores fællesskaber, så når vi mister dem, mister vi os selv.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mister vi fællesskabet, mister vi os selv

# data[].attributes.attachment_link.description
Gode fællesskaber har derimod både en intern form for solidaritet indbygget i sig og en ekstern solidaritet. Intern i den forstand at ethvert medlem af fællesskabet interesserer sig for ethvert andet medlems ve og vel. Den eksterne solidaritet gør, at fællesskabet åbner sig mod omverdenen og ikke lukker sig om sig selv.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Introduktion til Rockere

Efter fem drab på rockere i 1996-1997 blev der i efteråret 1997 indgået en fredsaftale mellem rockergrupperne Bandidos og Hells Angels, der er de to rockergrupper, der er altdominerende i Danmark. Fredsaftalen i 1997 var afslutningen på den såkaldte 'anden rockerkrig', og intet tyder på, at den vil blusse op igen.

Til gengæld er der opstået en ny 'krig' - nemlig mellem rockergrupperne på den ene side og politi, politikere og almindelige borgere på den anden. Årsagen er ifølge politiet, at rockergrupperne og deres supportere har benyttet den interne fred til at hverve flere medlemmer og finde nye kriminelle indtægtskilder: Dummebøder, afpresning og økonomisk kriminalitet. Lokalpolitikere mener, at rockerne i visse tilfælde terroriserer hele lokalsamfund, og de har iværksat nye initiativer for at bekæmpe rockernes indflydelse.

Hvad er en rocker?

Ordet 'rocker' betød oprindeligt en tilhænger af rockmusik, men betegnelsen erstattede i 1970'erne 'læderjakke' eller 'vild engel'. I dag bruges ordet rocker i Danmark, Tyskland og Frankrig om en international subkultur af motorcykelentusiaster, som er organiseret i grupper eller bander. Ofte forbindes ordet med kriminalitet og/eller et sæt af normer, der ikke stemmer overens med samfundets almindelige normer.

Rockerne selv kalder sig som regel 'bikere' eller 'outlaw bikere' og tager afstand fra den betydning af ordet rocker, som har med kriminalitet og vold at gøre. Der ligger som regel et negativt signal i at bruge ordet rocker, men det er blevet en så almindelig betegnelse, at de færreste overhovedet overvejer at bruge ordet biker i stedet, når de taler om medlemmer af motorcykelklubber, der bruger rygmærker. .

Hvad er en 'one percenter'?

Nogle rockere kalder sig også '1 %-er', hvilket hentyder til, at de tilhører den ene procent af motorcykelklubbernes medlemmer, der har sat sig selv uden for samfundet. Betegnelsen opstod i 1947 efter nogle voldsomme uroligheder i den californiske by Hollister. Her udviklede et motorcykeltræf sig til optøjer, hvor medlemmer af flere motorcykelklubber stormede den lokale politistation for at befri deres tilbageholdte kammerater. Bagefter fordømte den amerikanske motorcykelsammenslutning urolighederne og sagde, at 99 % af alle motorcyklister ved træffet i Hollister var fredelige og lovlydige, og at urolighederne alene skyldtes den sidste ene procent, der var ballademagere. Siden tog Hells Angels og andre klubber betegnelsen 'one percenter' til sig som en udmærkelse, og klubbernes medlemmer bærer et særligt emblem eller en tatovering med betegnelsen. De første, der tog betegnelsen til sig, var The Big Four, de fire største rockerklubber i USA, Hells Angels, Outlaws, Bandidos og Pagans.

Hvordan opstod rockergrupperne?

Grupperne opstod som et fællesskab for mænd, der følte sig til overs eller uden for samfundet og valgte at leve med friheden som væsentligste princip. De slog sig sammen i grupper og drønede rundt på de amerikanske veje på deres Harley Davidson-motorcykler. Det kan man læse om i Ambro Kraghs bog "Satans engle" (1,1).

Fra USA spredte fænomenet sig til Europa, først og fremmest England. I Danmark opstod de første rockergrupper mere eller mindre spontant i 1970'erne som efterfølgere til datidens læderjakker, 'de vilde engle', der holdt til på blandt andet Nørrebro i 1950'erne og 60'erne og foragtede datidens borgerdyr og de venstreorienterede hippier lige meget. Læderjakkerne var inspireret af engelske rockers og voksede i antal i løbet af 1970'erne, men fra omkring 1980 blev de nye motorcykelklubbers inspiration dog især hentet fra USA, og rockerne begyndte derfor at omtale sig selv som 'bikere', det amerikanske udtryk for motorcykelentusiast.

Samtidig var arbejdsløsheden stigende i Danmark, især ungdomsarbejdsløsheden eksploderede, og man begyndte at tale om 'den fortabte generation'. Den høje arbejdsløshed ser både Joi Bay i sin afhandling "Fra subkultur til subsamfund" (1,2) og Henrik Krüger i bogen "Action, mand!" (1,3) som en af forklaringerne på, at nogle af motorcykelklubberne med Krügers ord udviklede sig fra fritidsfællesskaber til "en fuldtidsbeskæftigelse med hård konkurrence". Og han fortsætter: "I Danmark, England, Vesttyskland, Holland og Frankrig gik udviklingen i retning af flere rockere, flere grupper, kriminalitet og territoriekamp. Cykelkæder og knojern blev udskiftet med knive og skydevåben". Samtidig blev rockerne ifølge Ambro Kraghs bog "Englenes gerninger" (1,4) bedre organiserede og forsøgte at lægge afstand til den rå og ukontrollerede vold. Til gengæld blev den velplanlagte kriminalitet ifølge Ambro Kragh (1,1),( 1,4) et nyt kendetegn for klubberne..

Hvilke rockergrupper findes der i Danmark?

Der findes en lang række motorcykelklubber i Danmark, hvoraf 100 er såkaldte rygmærkeklubber. Heraf er det dog ikke alle, der almindeligvis betegnes som rockere, og der findes heller ingen oversigt over medlemstallet i alle disse klubber. Til gengæld er der ifølge Rigspolitiets rapport "Rockerkriminalitetens omfang og intensiveret indsats medio 2002" (2,1) omkring 1.100 personer, der af politiet betegnes som tilhørende rockermiljøet. Det er personer, der enten er medlemmer af eller tilhængere af Hells Angels og Bandidos. Omkring 300 af disse er medlemmer af selve Hells Angels og Bandidos, 150 i hver, mens omkring 800 er medlemmer af de såkaldte 'supporter'-grupper, grupper der støtter enten den ene eller anden af de to hovedgrupper og eventuelt søger om optagelse heri. Hells Angels' støttegruppe hedder Red & White Support Crew og har cirka 450 fast tilknyttede personer i 35 afdelinger fordelt over det meste af landet. Bandidos' støttegruppe Support X Team har cirka 350 medlemmer fordelt på 25 afdelinger. Bullshit var tidligere en stor og magtfuld rockergruppe, men den blev opløst i 1987.

Hvad er Hells Angels?

Hells Angels er verdens største og mest berømte rocker- eller bikerklub. Den blev stiftet i Californien i USA i 1948 under mottoet "Fuck the world". Rockerne fastholder selv, at stifterne var veteraner fra en særlig modig bombeeskadrille, der deltog i 2. Verdenskrig, men der findes ingen sikker dokumentation for denne påstand. Det er dog sandsynligt, at navnet enten stammer fra en bestemt bombeeskadrille, der kæmpede mod tyskerne under 2. Verdenskrig, eller fra bombeeskadrillen med navnet Hells Angels, der deltog i 1. Verdenskrig, og så har rockerne fået deres inspiration fra filmen af samme navn, der blev instrueret af Howard Hughes i 1936.

Hells Angels begyndte fra 1961 at sprede sig ud over USAs grænser og har i dag omkring 100 afdelinger over hele den vestlige verden samt Sydafrika og Sydamerika. Den første danske afdeling blev optaget i Hells Angels 31. december 1980 efter to år som 'hangarounds' og to år som 'prospects' (prøvemedlemmer). I dag er der ifølge politiets skøn, som præsenteres i "Rockerkriminalitetens omfang og intensiveret indsats medio 2002" (2,1) omkring 150 medlemmer i selve Hells Angels' otte fuldgyldige afdelinger (chapters) og 450 medlemmer af Hells Angels' .

Hvad er Bandidos?

Bandidos er den tredjestørste af i alt fire store rockerklubber i USA og er i dag den hurtigst voksende rockerklub i USA. Klubben blev dannet i Texas i 1966 af hjemvendte veteraner fra Vietnamkrigen og under mottoet "Vi er præcis som de folk, vores forældre advarede os imod". De kunne ikke finde ro og leve et almindeligt liv og kastede sig derfor over motorcyklerne. Bandidos har spredt sig til hele den vestlige verden, og der er i dag omkring 85 afdelinger med i alt 1.000 fuldgyldige medlemmer i Europa. Heraf er der 150 i Danmark, som er fordelt på 10 såkaldte 'chapters' (afdelinger) (2,1).

Bandidos i Danmark blev skabt ved, at en række klubber slog sig sammen i vrede over ikke at være blevet optaget i Hells Angels. De fik det fælles navn Undertakers, og Undertakers blev i juni 1993 optaget i Bandidos International. Det tiltrak flere nye medlemmer, blandt andet tidligere medlemmer af Bullshit og personer, der enten var blevet ekskluderet af Hells Angels eller var gået fra klubben i vrede over organisations- og ledelsesstilen eller var blevet smidt ud. Siden har Bandidos udgjort en ligeværdig konkurrent til Hells Angels i Danmark. Bandidos' støttegruppe Support X Team, der blev etableret i Danmark i 1997, består af omkring 350 personer i 25 lokalafdelinger. Disse tal er politiets skøn (2,1)..

Hvilke kendte rockere findes der i Danmark?

De mest kendte rockere er de personer, der repræsenterer klubberne udadtil eller tidligere gjorde det, eller som har været indblandet i særligt voldsomme episoder, for eksempel drab. De tre mest kendte er den nu afdøde præsident for Bullshit Henning Norbert Knudsen, også kaldet Makrellen, hans drabsmand, Jørn 'Jønke' Nielsen fra Hells Angels, og Jim Tinndahn fra Bandidos.

Hvem er Jørn 'Jønke' Nielsen?

Jørn 'Jønke' Nielsen er muligvis Danmarks mest kendte rocker. Den nu 42-årige mand er mangeårigt medlem af Hells Angels og var med til at stifte Hells Angels MC i Skandinavien. Hans karriere inden for bikermiljøet begyndte, da han som 14-15-årig blev medlem af en knallertbande. Siden blev han optaget i motorcykelklubben Nomads, der siden blev medlem af Unionen, som søgte optagelse i Hells Angels og blev anerkendt som dansk afdeling af klubben.

Jønke voksede op i et pænt middelklassehjem, men blev smidt ud af skolen, blandt andet fordi han havde sprængt kanonslag foran lærerværelset. Allerede som 15-årig kom han i konflikt med loven, og det gentog sig jævnligt i de næste år, selv om han forsøgte at tjene penge ved at have almindelige jobs, for eksempel i supermarkeder, ved siden af livet i klubben. I disse job var han afholdt af arbejdsgiverne.

Han blev landskendt under den første rockerkrig, da han den 25. maj 1984 med koldt blod skød og dræbte Bullshits daværende præsident, Henning Norbert Knudsen, også kaldet Makrellen. Efter drabet stak Jønke af til Frankrig og derefter Canada, hvorfra han udgav den første bog om sit liv, "Jønke - mit liv" (3,1). Fire år senere vendte han hjem og meldte sig til politiet. I den efterfølgende retssag blev han idømt 16 års fængsel. Han har i alt siddet 14 år i fængsel og har i løbet af sin tid i fængslet gjort sig bemærket på mange forskellige måder og været i mediernes søgelys flere gange. Blandt andet har han fungeret som fangernes fællestalsmand og har været udsat for et attentatforsøg, da en håndgranat blev kastet ind i hans celle i Jyderup Statsfængsel i juli 1996.

Sideløbende med sin karriere som forfatter har han en i en årrække haft en foredragsvirksomhed, som har skabt meget røre - blandt andet fordi der var eksempler på, at han holdt foredrag for unge mennesker, der kunne have svært ved at vurdere, at hans foredrag sandsynligvis kun giver én side af historien om rockerkriminalitet, drab og lignende. Der var bekymring for, at Jønke ville blive et idol for unge utilpassede drenge, og Jønke modtager da også ifølge et interview (4,1) "tusinder af breve om året; men de unge skal hellere se op til politimesteren og til borgmesteren, og det gør vi ikke i vores miljø - medmindre politimesteren eller borgmesteren laver noget godt". Foredragene fortsætter imidlertid, men på Hells Angels hjemmeside under menupunktet foredrag gøres der opmærksom på, at "specielt skoleklasser bør starte med at få en tilladelse fra deres lærer eller rektor".

Jønke deltager fortsat i debatten om rockernes forhold til politiet og resten af befolkningen, blandt andet ved at skrive i det skandinaviske motorcykelmagasin Scanbike, som han i nogle år har været chefredaktør for. Også dette foregår fra fængslet, hvor Jønke nu venter på afgørelsen i en sag om et drab, der fandt sted på et værtshus i Aalborg den 12. august 2002, og som han er mistænkt for at være indblandet i. Han er sigtet for grov vold.

Hvem er Jim Tinndahn?

Jim Tinndahn er talsmand for Bandidos i Danmark og i Europa. Han er 40 år, gift og far til tre børn. Han begyndte at komme i miljøet omkring motorcykelklubberne, da han var 17-18 år og blev medlem af og siden præsident for den klub, der hed 666, og som sammen med et par andre klubber søgte optagelse i Bandidos og blev anerkendt som dansk afdeling. Også hans lillebror blev medlem af Bandidos, selv om hans forældre forsøgte at tale dem begge fra at færdes i bikermiljøet. Jim Tinndahns forældre arbejdede under hans opvækst som fabriksarbejdere, og Jim Tinndahn kalder selv i Thorkild Høyers bog "Den Store Nordiske Rockerkrig" (1,5) på side 122 sin opvækst for "en helt almindelig arbejderopvækst". Han var ifølge et interview i Ekstra Bladet 6. juli 2002 (5,1) voldsomt ordblind i sin skoletid og var stille og tilbageholdende. I stedet brugte han sine kræfter på at rode med knallerter og være søspejder. Senere betalte hans forældre for et ophold på en ordblindeskole, og han blev uddannet mekaniker. Men han har siden arbejdet med meget forskelligt, og han holdt for længe siden op med at arbejde som mekaniker, da han fik gigt i ryggen.

I dag er hans fuldtidsbeskæftigelse at være talsmand for Bandidos, hvilket blandt andet indbefatter at være det, Tinndahn selv kalder en "socialrådgiver", en form for konfliktløser, der fungerer som koordinator og mellemled mellem de enkelte afdelinger. Desuden har han ansvar for at arrangere det årlige træf for Bandidos' 3.000 medlemmer og prøvemedlemmer i Europa og deres koner. Jim Tinndahn har i dag en ren straffeattest og har kun fået mindre domme for hæleri, ulovlig våbenbesiddelse og overtrædelse af færdselsloven. Han har aldrig siddet i fængsel. Under den anden rockerkrig var han en af initiativtagerne til den mæglingsproces, der førte til krigens afslutning. Disse oplysninger fremgår af Thorkild Høyers bog (1,5). Siden har han deltaget i tv-interview og møder med borgergrupper, der er bange for rockere og ønsker dem fjernet fra lokalmiljøet.

Hans image som demokratisk og pragmatisk skal dog ses i lyset af, at han ifølge Ambro Kraghs bog (1,4) bliver kaldt Solkongen blandt Bandidos-hangarounds - både på grund af sin hang til solarium, men også fordi han opfører sig som den franske solkonge.

Udgør rockerne en subkultur?

Subkultur kan - som det forklares i den akademiske opgave "Problemer med rockerne i Danmark" (1,6) - defineres som "en underkultur med kulturelle træk, der er særegne for en enkelt gruppe inden for et samfund". Ud fra denne definition kan rockergrupperne med god ret beskrives som en subkultur.

Det subkulturelle element bliver især tydeligt i de omkring 100 rygmærkeklubber i Danmark. Disse klubber er alle præget af fælles interesser, blandt andet ombygning af motorcykler, muskeltræning og tatovering, og deres omgangsform bærer præg af et sæt af normer, der adskiller sig fra det øvrige samfunds. Der bliver lagt stor vægt på personlig frihed, men samtidig på en stærk broderskabsfølelse, der medfører et næsten altomfattende ansvar for at hjælpe klubbens øvrige medlemmer, når de har brug for det. Desuden lægges der stor vægt på æresbegreber og maskulinitet, og rockerne har et meget traditionelt syn på kønsroller. Kvinderne har meget lidt at skulle have sagt.

Æresbegrebet og dets potentielle rolle i konflikter i æresbaserede kulturer forklares således: "det er karakteristisk at ære ikke følger fødsel, stilling og rigdom. Ære skal vindes eller tabes i konkurrence med ligemænd. Striden om ære er det ritualiserede spil, der indeholder en uendelig udveksling af udfordringer og genmæle, angreb og forsvar. Præstationen i udvekslingen afgør, om du tilegner dig ære eller skam og dikterer din position i statussystemet.(. . .) Hvis et medlem påfører sig selv skam bliver hele gruppen påvirket, og hvis et medlem ikke kan beskytte sin egen ære, er det gruppens ansvar at genoprette den kollektive ære" (1,6). Rockergrupperne kan derfor med udgangspunkt i denne forklaring på ære siges at være subkulturer, der holdes sammen af et fælles mål om at opretholde gruppens ære.

Udgør rockerne et subsamfund?

Rockernes subkultur kan siges at have udviklet sig til et subsamfund, forklarer Joi Bay (1,2). Han definerer subsamfund som "velafgrænsede, små sociale fællesskaber baseret på en fælles subkultur og et tæt socialt netværk; et fællesskab som har følgende karakteristika: fra deltagernes synsvinkel er subsamfundet veldefineret og forskelligt fra det 'store samfund', deltagerne oplever en særlig form for homogenitet og selvtilstrækkelighed, er i begrænset omfang selvforsynende, og er fælles om et ønske om at opnå en vis autonomi i forhold til de større samfunds myndigheder".

I subsamfundet findes der regler, som adskiller sig fra det øvrige samfunds, og disse regler kan i nogle tilfælde legitimere handlinger, der er ulovlige i det omgivende samfund. Det er også tilfældet for rockernes interne regler, som de dog ikke ønsker at fortælle udenforstående om. I det hele taget ønsker de ikke nogen ind i fællesskabet, før de har gennemgået en prøveperiode, hvor de har bevist, at de kan leve op til broderskabets regler og normer. Derfor er klubberne ofte omgivet af myter og rygter om, hvad der foregår i klubhusene og til medlemmernes fælles aktiviteter. Blandt nogle af de mest sejlivede rygter er formodningerne om, at rockerklubberne primært er en form for kriminelle fællesskaber.

Hvordan er rockerne organiseret?

Rockerne er organiseret i klubber, som er delt op i lokale afdelinger ('chapters'). De største klubber som Hells Angels og Bandidos bliver støttet af en række selvstændige rockerklubber, der kalder sig 'supportere'. Omkring de store klubber færdes desuden en flok af såkaldte 'hang-arounds', personer der ønsker optagelse i klubben og går til hånde i klubhuset og ved klubbens aktiviteter. Politiet mener desuden, at en del af disse 'hang-arounds' begår kriminalitet for at kvalificere sig til optagelse i klubben. Nogle 'hang-arounds' bliver optaget som 'prospects', det vil sige prøvemedlemmer, som bliver fuldgyldige medlemmer, hvis de i prøveperioden har vist sig som gode kammerater og har deltaget aktivt i klubbens aktiviteter.

Internt i den enkelte klub er de fuldgyldige medlemmer sandsynligvis ordnet i et vist hierarki, men det er uvist, hvor præcise kommandovejene og beslutningsprocesserne er. Der er dog som regel en præsident eller talsmand, der tegner klubben udadtil, og Hells Angels har desuden uddelt bestemte opgaver til enkeltpersoner. For eksempel har klubben en 'sergeant at arms', der styrer forholdet til støtteklubberne, og en 'treasurer', der som kassemester har ansvar for klubbens økonomi.

Rockernes organisering beskrives i Ambro Kraghs bog (1,1).

Hvad skal der til for at blive medlem af en rockerklub?

Det væsentligste adgangskrav er, at ansøgeren har en motorcykel og er motorcykelentusiast (1,5).

Desuden skal vedkommende være hankøn, over 18 år og tale engelsk.

At være kendt som en person med forretningssans og have en ekspertise, som klubben har brug for.

Derudover kræves, at personen, der ønsker medlemskab, i en periode fungerer som 'hang-around', det vil ifølge et interview med Jim Tinndahn sige, at vedkommende "hænger med, både i klubhuset og når vi er ude" (5,1). Hvis klubmedlemmerne synes, at en 'hang-around' er en god kammerat, bliver han udnævnt til prøvemedlem, hos Hells Angels kaldet 'prospect' det vil sige et håb, og hos Bandidos kaldet 'probationary'. Prøvemedlemmet får lov til at bære klubbens farver, men først efter en længere periode som prøvemedlem bliver han fuldgyldigt medlem. Hele denne proces varer minimum to år, da det er vigtigt for klubbens opretholdelse, at man er sikker på, at alle medlemmer er loyale og parate til at deltage i det sociale liv.

Hvilke regler fungerer rockerklubberne efter?

Rockerklubbernes regelsæt er som udgangspunkt fuldstændig hemmelige, og det er derfor meget begrænset, hvad der er sluppet ud om disse regler. I forbindelse med interviews i pressen og retssager mod enkeltmedlemmer har både Bandidos, Hells Angels og nogle af supporterklubberne dog afsløret dele af deres regelsæt (1,1; 1,4; 1,5.).

Alle medlemmer skal have motorcyklen på gaden inden en bestemt dato hvert år, og går den i stykker, skal den laves i orden inden for en bestemt tidsfrist.

Hvis man besøger en anden af klubbens afdelinger, skal man respektere denne afdelings regler.

Hvis et medlem begår kriminalitet gentagne gange, får vedkommende en advarsel, og efter et vist antal advarsler bliver vedkommende smidt ud af klubben. Bliver et medlem opdaget med heroin på sig, bliver vedkommende smidt ud øjeblikkeligt, uanset om heroinen er til salg eller kun til eget forbrug.

Hvis et medlem misbruger klubbens navn og mærke ved for eksempel at gå i byen og slå nogen ned, får vedkommende en advarsel. Sker det tre gange, bliver medlemmet ekskluderet.

Medlemmer er forpligtet til at hjælpe hinanden og være loyale og trofaste. Lyver man over for et andet medlem af klubben, snyder nogle af de andre eller slås indbyrdes, bliver man smidt ud.

Et medlem må ikke tale med politiet om sine brødre eller om klubbens aktiviteter, og medlemmer må ikke indbyrdes diskutere eller signalere uenighed på et offentligt sted.

De eneste gyldige grunde til ikke at møde op til fællesaktiviteter er dødsfald eller sygdom.

Kvinder kan ikke være medlemmer og kan ikke deltage i beslutningsprocesserne.

Det er forbudt for et medlem at røre et andet medlems kone. Hvis et medlem er ude at rejse, er de andre medlemmer forpligtet til at passe på dennes kone imens.

Fængslede medlemmer har krav på økonomisk og praktisk støtte samt jævnlige besøg fra andre klubmedlemmer.

Et udmeldt medlem har ikke ret til at udtale sig om klubben, og hvis vedkommende gør det, vil han blive straffet hårdt.

Det kan besluttes, at et medlem skal afstraffes fysisk, og de medlemmer, der værgrer sig ved at deltage i afstraffelsen, kan blive pålagt at betale en bøde.

Overtrædelse af reglerne kan føre til suspension, eksklusion, fysisk afstraffelse og bøder.

Sammenfattende kan man sige, at "de normer, som de havde med hjem fra krigen, er de samme normer man i dag ser hos rockerne. De, for rockerne, normdannende begreber som frihed, ære og broderskab, er normer der også findes i forsvaret, militante grupper osv.", (1,6) og det er disse normer, der afspejles i reglerne.

Der er eksempler på, at medlemmer af rockerklubber er blevet dræbt, fordi de har overtrådt klubbens regler. Det skete for eksempel for den 25-årige Sonny Højgaard Larsen, der blev slået ihjel i Heathens MC i Roskilde i marts 1992 - angiveligt fordi han flere gange havde fravalgt klubaktiviteter for at være sammen med sin kone og sit barn. Omstændighederne omkring hans død beskrives i Ambro Kraghs bog (1,1).

Hvilken betydning har rockernes rygmærker?

Rygmærket er det vigtigste af rockernes symboler. Det fortæller, hvilken klub bæreren af rygmærket er medlem af, og hvor denne klub geografisk er placeret. Det er altid opbygget som et våbenskjold - med klubnavnet øverst og hjemstedet nederst og i midten klubbens symbol. Symbolet siger noget om, hvordan rockerklubben opfatter sig selv.

Hells Angels' rygmærke er 'Det flyvende kranium', der symboliserer den ophøjede død. Det består af et kranium med en ørnevinge og flammer ud fra kraniets pande.

Bandidos' rygmærke er en lille tyk mexicaner med en pistol, en gigantisk mexicanerhat og en stor sabel. Figuren blev lavet af klubbens stifter, Donald Eugene Chambers i 1966. 2 år efter kom Frito Bandito figuren på en pose med majschips.

Rygmærkernes enorme betydning for rockerne viste sig især i 1970'erne, da det var almindeligt, at rockerne stjal rygmærker fra hinanden og hængte dem op i klubhuset som tegn på deres overmagt over andre klubber. Der er også en uskreven regel om, at nye klubber ikke vælger samme symbol som allerede eksisterende klubber benytter i deres rygmærke, og allerede i 1972 fik Hells Angels pantentregistreret deres rygmærke.

I løbet af 1990'erne har mange rockergrupper dog accepteret, at deres rygmærker kan virke så skræmmende og provokerende, at de ikke kan have dem på, når de går i byen. Men generelt er rockerne ikke glade for at lade rygmærket ligge derhjemme, for "en rocker uden rygmærke er som en snegl uden hus. Lille, sårbar og hjemløs", som kønsforsker Hans Bonde siger i Politiken (5,2).

Hvem søger ind i rockergrupper?

Rockerne foretrækker at kalde sig selv bikere, blandt andet for at understrege at det centrale for klubbens medlemmer er interessen for motorcykler. Derfor er det rockernes påstand, at de personer, der søger optagelse, først og fremmest er motorcykelentusiaster - og de er desuden ifølge et interview med Jim Tinndahn, talsmand for Bandidos, i Ekstra Bladet (5,1) kendetegnet ved "stolthed, stædighed, og at man har en tendens til at gøre, hvad der passer én".

Repræsentanter for både Hells Angels og Bandidos erkender dog også, at medlemmerne af klubberne har andre fællestræk - blandt andet deres korte lunte i forbindelse med provokationer fra presse og politi. Blondie fra Hells Angels siger i artiklen "Interview med Hells Angels og Bandidos" (4,2), at "mennesker i vores subkultur er generelt meget emotionelle og impulsive", og Jim Tinndahn supplerer ved at sige: "Vi har simpelt hen instinkterne mere uden på skjorten end andre mennesker". Han forklarer desuden, at der i en minoritetsgruppe som rockermiljøet selvfølgelig også er "medlemmer med vild ungdom og grimme straffeattester bag sig".

Desuden erkendte begge klubber under Den Store Nordiske Rockerkrig fra 1996-1997, at konflikten havde tiltrukket personer, der først og fremmest var interesseret i ballade. Thorkild Høyer sammenfatter deres beskrivelser af disse personer således i sin bog side 49: "De nye medlemmer var for manges vedkommende blot ikke bikere. Det var ikke motorcyklen, der var det centrale for dem. Som det blev sagt på et møde med klubberne, så kender de ikke for eller bag på en Harly-Davidson" (1,5).

Det er en almindelig antagelse, at det især er svage unge med dårlig skolegang og eventuelt begyndende misbrugsproblemer, der søger ind i rockermiljøerne. De nyeste erfaringer fra kommunerne tyder dog på, at også unge uden særlige problemer eller kriminel fortid søger eller bliver lokket ind i de mange afdelinger af supportergrupperne for Hells Angels og Bandidos. Det fremgår blandt andet af Politiken (5,3).

Rockere og kriminalitet

Udgør rockerklubberne kriminelle fællesskaber?

Kun få af de omkring 100 rygmærkeklubber i Danmark bliver normalt forbundet med kriminalitet. Det gør de to dominerende klubber i Danmark, Hells Angels og Bandidos, derimod - og det gør deres støtteklubber også. Det er flere gange i pressen og fra politiets side blevet påstået, at selve klubberne Hells Angels og Bandidos står bag en række former for kriminalitet. Det har imidlertid hidtil ikke været muligt at bevise denne påstand, da der ikke er fundet beviser for, at de enkelte medlemmers kriminelle handlinger direkte har noget med medlemsskabet af rockerklubben at gøre. I rapporten "Rockerkriminalitetens omfang og intensiveret indsats medio 2002" (2,1) nøjes man da også med at konstatere: "Kriminalitet har tæt sammenhæng med rockermiljøet".

Det er nemlig til at påvise, at de individuelle medlemmer af de to rockerklubber gennemsnitligt er meget mere kriminelle end befolkningen som helhed. Af Politiken (5,4) fremgår det, at kun 44 personer ud af 1.064 i rockermiljøet ikke er belastet af straffesager. Endvidere fremgår det, at 570 personer med tilknytning til Hells Angels tegner sig for 3.934 straffelovsovertrædelser, mens 494 personer med tilknytning til Bandidos har stået for til sammen 3.438 straffesager. Omkring 150 personer fra rockermiljøet sidder konstant fængslet, oplyser politiet (2,1). Formanden for politimestrene i Danmark kalder i Politiken (5,5) ligefrem rockerne for "Danmarks største kriminalitetsproblem", og han mener, at "deres evne til at opbygge kriminelle netværk minder om mafiavirksomhed", og også rigspolitichef Torsten Hesselbjerg mener, at rockerne er Danmarks kriminalitetsproblem nr. 1, fremgår det af Berlingske Tidende (5,6). Rockerklubberne erkender da også, at en række af deres medlemmer har en kriminel fortid, og at nogle også begår kriminelle handlinger, mens de er medlem af klubberne.

Hvad mener rockerne om deres kriminalitet?

Rockerne forsvarer sig mod politiets anklager med flere forskellige argumenter:

Mange af medlemmernes domme er faldet for kriminelle handlinger udført før optagelsen i rockerklubben. En opgørelse, der blev foretaget som en del af rigsadvokatens undersøgelse i 1997-1998 af muligheden for at forbyde rockerklubberne, tyder på, at rockerne har ret i denne påstand. Opgørelsen viste, som refereret i Thorhild Høyers bog (1,5), at 81 % af personer med relation til Hells Angels er straffede, men at 'kun' 35 % af dem har begået kriminalitet i medlemsperioden. De tilsvarende tal for Bandidos-medlemmer er henholdsvis 76 % og 32 %. Dette kan forklares med såkaldt 'stedfortræderkriminalitet' - det vil sige at de fuldgyldige medlemmer får andre til at begå de kriminelle handlinger for sig. Jim Tinndahn, Bandidos' talsmand, mener dog, at disse tal vidner om, at rockerklubberne har en resocialiserende effekt på personer med kriminel fortid: "Hvis de mennesker, der er medlemmer af vores klub, ikke var medlemmer, så ville kriminaliteten være meget højere for dem som personer. Det er mennesker, der kræver en vis spænding i deres liv, og der er nogle, der siger, at den eneste måde, de kan få den spænding på, er ved at træde over stregen. Vi kan tilbyde dem den spænding, uden at de træder over stregen. I klubben kan du udfolde dig på en helt anden måde. Bare det at køre på motorcykel", siger han på side 131 i Thorkild Høyers bog (1,5).

Politiets chikane af rockerklubbens medlemmer tvinger dem ud i kriminalitet. Jim Tinndahn siger for eksempel: "De prøver jo ligefrem at tvinge os ud i kriminalitet, når de kan se, at det går godt for os, at folk, som tidligere har været kriminelle, faktisk har fundet ud af at få sig et arbejde ved at blive selvstændige og f.eks. åbne en tatoo-forretning eller et værksted. Så render politiet rundt til naboer og leverandører og jager dem en skræk i livet med røverhistorier om, at vi er en mafia, som de ikke skal handle med eller komme i nærheden af. Til sidst går forretningen nedenom om hjem, og indehaveren må på bistandshjælp, hvor det er svært at finansiere et liv på motorcykel, og så er det måske, at han tænker, at det er nødvendigt at lave noget kriminelt" (4,2).

Den megen omtale af rockernes kriminalitet skyldes, at enhver kriminel handling, der begåes af en person med den ringeste tilknytning til rockermiljøet, kaldes rockerkriminalitet. Om dette siger Jim Tinndahn "Der er jo heller ingen grænser for, hvor meget politiet gør os ansvarlige for. Så snart de finder et eller andet kriminelt forhold hos en tilfældig person, der muligvis engang har talt med en fra klubberne, er han pludselig supporter og med i rockerregisteret" (4,2). Jørn 'Jønke' Nielsen fra Hells Angels uddyber i samme artikel påstanden med følgende udtalelse: "Internt er de udmærket klar over, hvem vi er, men når de fortæller om os til retsudvalget, overdriver de uden videre tallene for medlemmerne og deres kriminalitet. For at komme i rockerregisteret var det tilstrækkeligt, at du f.eks. kom til gårdspladsen foran klubhuset i Titangade, og hver gang vi holdt fest, stod folk fra politiets specialenhed, Bravo-teamet, og registrerede alle og enhver (...)".

Står rockerne bag organiseret kriminalitet?

Politiet mener, at rockernes kriminalitet lever op til EU's kriterier for organiseret kriminalitet (2,1). Af samme rapport fremgår det, at 'outlaw motorcycle gangs' - for eksempel Bandidos og Hells Angels - i EU's årsrapporter hævdes at stå bag organiseret kriminalitet. Imidlertid er EU's kritierier for organiseret kriminalitet, der gennemgås i bilag 1 til "Situationsrapport om organiseret kriminalitet i Danmark i 2001" (2,2), omdiskuterede. For at der er tale om organiseret kriminalitet ifølge EU, skal følgende fire karakteristika foreligge:

1. Samarbejde mellem flere end to personer

2. I længere eller på forhånd ubestemt tid

3. Mistanke om udøvelse af alvorlige forbrydelser

4. Profit- eller magtmotiveret

Desuden skal kriminaliteten leve op til yderligere to kriterier på en liste med i alt syv for at kunne karakteriseres som 'organiseret'. I bogen "Fra subkultur til subsamfund" (1,2) kapitel 11 kritiserer Joi Bay denne definition på organiseret kriminalitet. Han mener, at det er en meget bred og upræcis definition, og han gør opmærksom på, at den ikke indgår i den danske straffelov. Mange former for kriminalitet - for eksempel økonomisk kriminalitet og bandekriminalitet - falder inden for definitionen ifølge Bay. Derfor burde man vælge en mere præcis definition, der lægger vægt på magtaspektet. Det vil sige, at kriminaliteten skulle udgøre en fysisk og økonomisk magtfaktor, der kunne true myndighederne, for at blive benævnt organiseret kriminalitet. Det gælder for eksempel for mafiaen. Hvis man valgte en sådan "mere afgrænset og præcis definition, ville grundlaget for at karakterisere Hells Angels MC og Bandidos MC som kriminelle organisationer forsvinde eller i hvert fald blive svækket væsentligt", (1,2). Bay stiller nu også spørgsmålstegn ved, om rockerkriminaliteten overhovedet falder ind under EU's kriterier i sin nuværende form. For eksempel mener han ikke, at det er blevet bevist, at kriminaliteten er profit- eller magtmotiveret.

Chefkriminalinspektør Per Larsen erkendte også ifølge Faklen nr. 5/97 (4,3) allerede i juli 1996, at politiet "ikke med nogen som helst vægt i vores dokumentation kan påstå, at rockergrupperne er del af et organiseret kriminalitetsmønster". Rigspolitiet mener dog ifølge Politiken (5,5), at have bevis for, at danske rockere samarbejder med kriminelle grupper i Polen og Baltikum og ser det som et tegn på, at der kan være tale om organiseret, international kriminalitet.

Hvilke typer kriminalitet udøver rockerne?

Forskningsassistent på Københavns Universitets juridiske fakultet, Joi Bay, der er ekspert i rockere, skriver i Lov & Ret nr. 8, 1992 (4,4): "Når bikere er involveret i kriminalitet, så er det især kriminalitet, som er tæt forbundet med deres subkultur. Det gælder således kriminalitet i forbindelse med deres motorcykler (ulovlige modificeringer, forfalskninger af papirer eller stelnumre, snyd med told og afgifter m.v.). Det gælder også volden og drabene, som er knyttet til subkulturens æresbegreber og symbolske territorier".

Ifølge Politiet er rockerne imidlertid dybt involveret i andre former for kriminalitet også. I Rigspolitiets rapport (2,1) står der blandt andet: "Personer med relation til rockermiljøet er således (fortsat) involveret i alle former for profitgivende kriminalitet, herunder blandt andet narkotikakriminalitet, røveri, smugling af kontrabande, tyveri, bedrageri, afpresning og rufferi (kvindehandel)". Endvidere fremgår det af rapporten, at "Den seneste udvikling inden for rockerkriminaliteten viser en stadig øget anvendelse af 'stedfortræder-kriminalitet', hvor personer, der ikke eller kun perifert har tilknytning til rockermiljøet, tilskyndes til at begå kriminalitet og aflevere (hovedparten af) udbyttet til rockerrelaterede personer. Der ses i denne forbindelse således i stigende omfang eksempler på røverier, kreditsvindel, indbrud o.l., der begås efter pres fra personer tilknyttet rockermiljøet".

Kan man forbyde rockergrupper i Danmark?

Der har flere gange været forslag fremme om at forbyde rockergrupperne, og det har været diskuteret blandt jurister og i Folketinget, om det er juridisk muligt at forbyde Hells Angels og Bandidos. Der blev blandt andet henvist til, at Hells Angels er blevet forbudt i Hamborg. Debatten var særlig intens under Den Store Nordiske Rockerkrig fra 1996-1997.

Justistminister Frank Jensen (S) bad derfor den 12. december 1996 rigsadvokaten om at undersøge, om klubberne kunne forbydes med henvisning til Grundlovens § 78. Denne paragraf fastsætter grænserne for foreningsfriheden og lyder således:
"Stk. 1. Borgerne har ret til uden forudgående tilladelse at danne foreninger i ethvert lovligt øjemed. Stk. 2. Foreninger, der virker ved eller forsøger at nå deres mål ved vold, anstiftelse af vold eller lignende strafbar påvirkning af anderledes tænkende, bliver at opløse ved dom".
Det, som Rigsadvokaten skulle tage stilling til, var altså for det første, om rockergrupperne kunne siges at være en form for foreninger, og om de kunne siges at virke ved eller søge at nå deres mål ved vold, anstiftelse af vold eller lignende strafbar påvirkning af anderledes tænkende.

Rigsadvokaten brugte næsten 1,5 år på undersøgelsen, der kom til at omfatte cirka 8.500 bilag og mundede ud i en rapport på 434 sider. Konklusionen var, at der ikke er grundlag for at forsøge at forbyde klubberne efter Grundlovens § 78. Rigsadvokaten vurderede med andre ord, at det er meget svært - med den nuværende lovgivning - at forbyde rockerklubberne. Hans argumenter var blandt andet, at det er svært at afgøre, om rockerklubberne er egentlige foreninger, og desuden er det meget svært at bevise, at den kriminalitet og vold, som enkeltpersoner, der er medlem af en af klubberne, udfører, er udført på foreningens vegne. Desuden har begge klubber ved afslutningen på Den Store Nordiske Rockerkrig tilkendegivet, at de tager afstand fra enhver voldsudøvelse og vil udelukke medlemmer, der udøver vold eller truer hermed.

Flere jurister - blandt andet professor Gorm Toftegaard Nielsen - mener dog fortsat, at det bør være muligt at forbyde rockerklubberne, fremgår det af Thorkild Høyers bog (1,5). Så sent som i august 2002 foreslog Socialdemokratiet ifølge Politiken 15. august 2002 (5,7), at det igen skulle undersøges, om Bandidos og Hells Angels kan forbydes, men det har justitsminister Lene Espersen (K) afvist.

Hvad er risikoen ved at forbyde rockergrupper?

Mange blev lettede over, at planerne om et forbud indtil videre er henlagt, da de vurderede, at et forbud kan være med til at fremprovokere et endnu mere skjult kriminelt miljø. I artiklen "Bør rockere forbydes?" (4,5) hedder det blandt andet: "hvor rockerne som gruppe er lette at identificere, når de ifører sig rygmærker og holder til i klubhuse, kan andre former for organiserede kriminalitetsgrupper måske være sværere at identificere. (...) Ved at forbyde rockerne som gruppe får man udryddet de tegn på en gruppestruktur, som vi kan se udefra, men det netværk, som findes indadtil, kan man vel næppe komme til livs med et forbud. Hvis det var muligt, var mafiaen i f.eks. USA og Italien vel blevet forbudt for mange år siden".

Rockerklubberne selv har fremført stort set samme argument imod et forbud. Jim Tinndahn siger i Thorkild Høyers bog side 142 (1,5), at et forbud ville have betydet, at "bikermiljøet ville have ændret sig til en kriminel verden, tror jeg. Hen ad vejen ville det sociale fællesskab forandre sig. De fælles lovlige aktiviteter ville forsvinde. Det ville ændre sig til en kriminel hær".

Er du biblioteksbruger eller elev?

# data[].attributes.attachment_link.description
Efter fem drab på rockere i 1996-1997 blev der i efteråret 1997 indgået en fredsaftale mellem rockergrupperne Bandidos og Hells Angels, de to altdominerende rockergrupper i Danmark. Fredsaftalen i 1997 var afslutningen på den såkaldte 'anden rockerkrig', og intet tyder på, at den ...

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=f-_sYBmLcSg

# data[].attributes.attachment_link.title
EP8 | S1: DEN KRIMINELLE UNDERVERDEN - ALI NAJEI

# data[].attributes.body
https://videnskab.dk/kultur-samfund/bandemedlemmer-udsat-mere-vold-end-andre-kriminelle

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bandemedlemmer tager fejl, hvis de tror, at de opnår beskyttelse ved at være med i en bande som AK81, Hells Angels eller Black Cobra.

Det viser et amerikansk studie, som bakkes op af dansk forsker.

Amerikanske kriminologer har interviewet 217 indsatte i et fængsel i Texas.

Af dem var 84 indsatte bandemedlemmer, mens 133 ikke var bandemedlemmer. Hele tre ud af fire bandemedlemmer havde oplevet at være offer i et voldeligt overfald, mens kun hver tredje af ikke-bandemedlemmerne havde været udsat for vold.

Voldsspiral

Professor på institut for Sociologi på Aalborg Universitet Michael Hviid Jacobsen er netop ved at lægge sidste hånd på antologien Skyggelandet om den danske bandekonflikt, som skal udkomme sidst på sommeren.

Han fortæller, at der er meget lidt forskning på området i Danmark, så det han siger, kan kun være en hypotese, som delvis underbygges af det, vi ved.

"Når der er en bandekonflikt og rivalisering, er det klart, at når der er skyderi og vold, så fører det til hævnaktioner, som igen fører til hævn. Dermed ender banderne i en voldsspiral. Volden er meget målrettet mod rivaliserende bander. Almindelige kriminelle og almindelige danskere bliver sjældent ramt, og det forklarer, hvorfor bandemedlemmer er mere udsat for vold end andre," siger han.

De texanske bandemedlemmer havde især en høj overrepræsentation i forhold til "drive-by-shootings", som vi også ser i den danske bandekonflikt.

Over halvdelen af bandemedlemmerne havde været udsat for en drive-by-shooting, mens kun 4,5 procent af ikke-bandemedlemmerne var blevet beskudt fra en bil.

Ligeledes var over halvdelen af bandemedlemmer blevet angrebet med våben, mens tallet for de øvrige var færre end hver tredje. Langt flere bandemedlemmer havde også været udsat for almindelig vold.

Dermed er der ikke belæg for at tro, at man skulle være bedre beskyttet af at være medlem af en bande, end hvis man blot er en helt almindelig enspænder kriminel, skriver forskerne fra Crime Victims Institute på Sam Houston State University.

Beskyttelse, arbejde, fællesskab og identitet

I Danmark har man ikke spurgt bandemedlemmer, hvorfor de er medlem af en bande, men Michael Hviid Jacobsen tror, at netop beskyttelse er en af årsagerne.

"Der er ikke målrettede undersøgelser af, hvorfor folk går ind i bander i Danmark. Men én af årsagerne er ønsket om beskyttelse. Andre grunde er let adgang til en indtægt, fællesskab og identitet. Så ønsket om beskyttelse er en del af grunden," siger Michael Hviid Jacobsen.

Han mener dog, at livet som AK81, Hells Angels-rocker eller Black Cobra-medlem kan være fredeligt i perioder uden bandekonflikt.

Den nuværende konflikt begyndte i 2008, men fra midt 90'erne, hvor konflikten mellem Bandidos og Hells Angels sluttede, har der været relativt roligt i de danske bandemiljøer.

"Argumentet om at gå ind i en bande for at opnå bedre beskyttelse holder ikke i en situation, hvor der er en bandekonflikt. Men i perioder, hvor der er ro på, som der var fra midt 90'erne og frem til slutningen af 00'erne, har bandemedlemmerne formentlig nydt godt af den kollektive beskyttelse," siger Michael Hviid Jacobsen.

Hvis man ser på de statistiske årsager til, at folk går ind i bandemiljøet i Danmark, så skyldes det ifølge Justitsministeriets rapport fra 2010 "Rockere, bander og risikofaktorer" i høj grad moderens alder ved fødslen af det senere bandemedlem.

Rapporten fastslår, at der er ganske få forskelle mellem ikke-organiserede kriminelle og organiserede kriminelle. Men at en af forskellene er, at hvis en kriminel er barn af en ung mor, så er der forhøjet sandsynlighed for, at han bliver medlem af en bande - frem for blot at være almindelig kriminel.

Det skyldes blandt andet, at unge mødre har mindre styr på, hvad deres børn laver, og børnene derfor i højere grad kan organisere sig i "småbander", som de mere organiserede bander kan rekruttere fra, hvis de er i nabolaget.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bandemedlemmer udsat for mere vold end andre kriminelle

# data[].attributes.attachment_link.description
Bandemedlemmer tager fejl, hvis de tror, at de opnår beskyttelse ved at være med i en bande som AK81, Hells Angels eller Black Cobra. Det viser et amerikansk studie, som bakkes op af dansk forsker. Amerikanske kriminologer har interviewet 217 indsatte i et fængsel i Texas.

# data[].attributes.body
Et amerikkansk kriminolog har interrview 217 indsatte i et fængsel i usa texas. Af dem 84 indsatte bandemedlemmer mens 133 ikke var bandemedlemmer

# data[].attributes.body
Hvordan kan man skelne mellem rockerklubber og bander.
da både rocker og bandemedlem har det samme formål med at tjene penge via narkotikahandel er det svært at skelne mellem dem men der er nogle få punkter hvor man kan se forskel. rockergrupper bruges som en fællesbetegnelse for kriminelle grupperinger af etniske danske, der mødes og dyrker bikerkultur med store motorcykler og læderjakker. udtrykket bander benyttes om grupper af unge bestående af unge medlemmer med hovedsageligt men ikke udelukkende anden etnisk baggrund end dansk. så f.eks. araber, afrikaner og somalianer. de er også mere synlig i gadebilledet med hættetrøjer og kørende i mørkebiler. Selvom der er forskelle i strukturen og udseendet af bander og rockergrupper, tjener de for det meste penge på de samme forbrydelser narkotikahandel, afpresning, prostitution osv.

# data[].attributes.headline
Antal af rockere og bandemedlemmer i Danmark

# data[].attributes.subject
Antal af rockere og bandemedlemmer i Danmark

# data[].attributes.body
Det er vanskeligt at sige det præcise antal af de kriminelle da der ikke nogle form for medlemskartotek offentligheden har adgang til. men ifølge rigspolitiets rapport om miljøet, rocker- og bandesituationer i Danmark fra oktober 2021 havde politiet registret 1265 personer i tilknytning til bande og  rocker- og bandegrupperinger. i tidsperioden 2009 2017 var der 3593 rockere og bandemedlemmer men i dag er 65 procent af de 3 tusind ikke medlemmer af rocker- og bandesituationer til dagen i dag, igennem den tidsperiode var der blot 314 der var medlem igennem alle årene.

# data[].attributes.body
Ifølge en undersøgelse fra politiet så var der registeret 1380 personer som tilknyttet en rocker eller bandegruppe

# data[].attributes.body
Ifølge en undersøgelse fra politiet så var der registeret 1380 personer som tilknyttet en rocker eller bandegruppe

# data[].attributes.body
der var en voldsom bandekrig i mellem tidsperioden 2008-2010 bande krigen var i mellem hells angels og deres støtte gruppe. krigen startede da osman nuri blev drabt af en ak81 medlem den 18 august 2008. det ledte til en massiv bandekrig i København. i 2010 sluttet krigen. men i den tidsperiode var der mindst 100 skud episoder 55 såret og 7 drabt meldte rigspolitiet ud.

# data[].attributes.body
Hvordan får vi flere ofre til at søge hjælp der har været medlemme af bander

# data[].attributes.headline
Hvordan stopper vi unge til blive en del af et bandemiljø

# data[].attributes.subject
Hvordan stopper vi unge til blive en del af et bandemiljø

# data[].attributes.body
Problemformulering med de vigtigste arbejdsspørgsmål

Få læst og opsamlet viden!

Kildelister

Komando-lister

Produkt

Fremlæggelse - PowerPoint - Prezi- Slides

# data[].attributes.body
Regeringer kan udføre love og politikker, der straffer kriminel adfærd og beskytter beboere mod bandevold. Samarbejde mellem myndigheder Politiet, retsvæsnet og andre offentlige instanser kan samarbejde om at bekæmpe bandemiljøer, såsom ved at dele information og samarbejde i efterforskning af kriminalitet. Der kan oprettes præventive programmer, såsom mentor hjælp eller psykologer.

# data[].attributes.body
Bander kan være aktive i storbyområder, hvor der er en stor befolkning og adgang til økonomiske ressourcer.  Bander kan opholde sig i fattige eller oversete områder, hvor beboerne kan være sårbare over for kriminalitet og vold. Bander kan også være aktive i fængselsmiljøer, hvor de kan rekruttere nye medlemmer og fortsætte deres aktiviteter.

# data[].attributes.body
Et bandemiljø er en gruppe mennesker, der ofte er organiseret kriminelt, og derfor interessere sig for illegal aktiviteter og vold. Deres formål kan være at opnå økonomisk vinding, magt og kontrol over visse områder eller aktiviteter. Bandemiljøer er typisk kendetegnet ved stærk loyalitet og disciplin blandt medlemmerne og en tendens til at tage konflikter med andre bande eller samfund op

# data[].attributes.headline
hvordan kan man hjælpe unge med at forlade bander?

# data[].attributes.subject
hvordan kan man hjælpe unge med at forlade bander?

# data[].attributes.body
da det er vanskeligt at forlade en bande. det er en stordel af en yngres netværk og social liv så at skabe et nyt central social liv så det er letter at for dem til at sige farvel til det gamle kriminel liv

# data[].attributes.body
Bandemiljøet kan have en negativ indvirkning på lokalsamfundet, da det ofte er forbundet med kriminalitet, vold og ulovlige aktiviteter. Det kan skabe usikkerhed og frygt blandt beboerne, hvilket kan føre til et dårligt livskvalitet. Det kan også føre til kriminalitet og narkotikamisbrug, som kan påvirke lokalsamfundet negativt.

# data[].attributes.headline
 Er bandemiljøer større i visse byer end andre?

# data[].attributes.subject
 Er bandemiljøer større i visse byer end andre?

# data[].attributes.body
Bandemiljøer kan variere i størrelse afhængigt af byen. Byer med større befolkninger og økonomiske udfordringer har ofte at have større bandemiljøer

# data[].attributes.body
1. Hvor mange gange har du været involveret i bandeaktiviteter?
2. Hvordan har bandemiljøet påvirket din personlighed?
3. Har du nogensinde været i kontakt med andre personer fra et andet bandemiljø?
4. Har du nogensinde været fysisk involveret i bandeaktiviteter?
5. Har du nogensinde brugt vold i forbindelse med bandemiljøet?
6. Hvad er de største risici ved at være en del af et bandemiljø?
7. Har du nogensinde deltaget i kriminalitet som et resultat af dit bandemiljø?
8. Har du nogensinde brugt dine kontakter fra bandemiljøet til at hjælpe andre?
9. Har du nogensinde brugt narkotika som et resultat af dit bandemiljø?

# data[].attributes.headline
Hvordan får vi flere ofre til at søge hjælp?

# data[].attributes.subject
Hvordan får vi flere ofre til at søge hjælp?

# data[].attributes.body
Skab tillid Udbyd et sikkert og fortroligt miljø, hvor ofrene kan tale om deres oplevelser uden frygt for konsekvenser.
Udbyd relevante tjenester Tilbyd psykologisk støtte, økonomisk hjælp og juridisk rådgivning til ofrene.

# data[].attributes.headline
Hvordan stopper vi unge til blive en del af et bandemiljø

# data[].attributes.subject
Hvordan stopper vi unge til blive en del af et bandemiljø

# data[].attributes.body
Forebyggende tilbud: Tilbyd unge aktiviteter, uddannelsesmuligheder og beskæftigelse for at holde dem væk fra bandemiljøer.
Familie- og community support: Styrk børns opvækstmiljø ved at give forældre og fællesskaber de nødvendige værktøjer og ressourcer til at støtte unge.

# data[].attributes.headline
Hvorfor vælger unge at drage sig selv ind i et bandemiljø nå de er så unge og har gratis uddannelser?

# data[].attributes.subject
Hvorfor vælger unge at drage sig selv ind i et bandemiljø nå de er så unge og har gratis uddannelser?

# data[].attributes.body
Unge kan vælge at tilslutte sig bandemiljøer, fordi de føler, at de ikke har andre muligheder eller fremtid. Unge kan vælge at tilslutte sig bandemiljøer for at opnå social anerkendelse og tilhørsforhold. Økonomisk motivation: Unge kan vælge at tilslutte sig bandemiljøer for at opnå hurtige økonomiske fordele. Unge kan være tvunget til at tilslutte sig bandemiljøer på grund af voldelige omgivelser, hvor de bor. Unge kan tilslutte sig bandemiljøer, hvis de ikke har positive rollemodeller eller støtte i deres familie og samfund.

# data[].attributes.body
hvornår engageret du dig for kriminaliteten

# data[].attributes.body
var pengene der var i kriminaliteten det værd.

# data[].attributes.body
har du være medlem af en gruppering eller bande.

# data[].attributes.body
hvad har din rolle været i den kriminalitet du har lavet

# data[].attributes.body
hvor gammel var du der du begyndte at tage kriminaliteten i agtagelse

# data[].attributes.headline
Hvad føler du at der skal være med til et godt fælleskab

# data[].attributes.subject
Hvad føler du at der skal være med til et godt fælleskab

# data[].attributes.headline
Hvad var dine bedste og værste øjeblikke som bandemedlem?

# data[].attributes.subject
Hvad var dine bedste og værste øjeblikke som bandemedlem?

# data[].attributes.headline
Hvad var din motivation for at forlade bandet?

# data[].attributes.subject
Hvad var din motivation for at forlade bandet?

# data[].attributes.headline
Hvordan var samarbejdet med de andre medlemmer?

# data[].attributes.subject
Hvordan var samarbejdet med de andre medlemmer?

# data[].attributes.headline
Har du nogen specielle minder fra din tid i bandet?

# data[].attributes.subject
Har du nogen specielle minder fra din tid i bandet?

# data[].attributes.headline
Hvad er dit forhold til de andre medlemmer nu?

# data[].attributes.subject
Hvad er dit forhold til de andre medlemmer nu?

# data[].attributes.body
man kan ikke præcist sige hvilke kodeks er vigtigst eller styrende fordi det svinger fra bande til bande. men det her er de mest common sense kodeks.
loyalitet medlemmerne er forpligtet til at være loyale over for deres bande og dens beslutninger.
hierarki: så det ville sige at der er en fast struktur mellem medlemmer og leder
hemmelighed: alle medlemmer skal holde bandernes beslutninger hemmelige og deres aktiviteter.
respekt alle medlemmer skal respektere deres opførelse, udseende etc.
uenigheder: de skal løses internt og skal ikke indblande andre grupperinger eller myndigheder.

# data[].attributes.body
I Danmark er der et stigende problem med bander og kriminalitet.

Det er et problem, at mange unge mennesker vælger at blive en del af en bande, da det kan få dårlige konsekvenser for både samfundet og dem selv. Vi vil undersøge, hvorfor så mange unge vælger bandevejen. Vælger de senere at forlade banderne, og hvilke konsekvenser en exit kan få.
Vi vil også se på, hvad samfundet gør og kan gøre for at reducere bandekriminaliteten. Vi vil se på forskellige undersøgelser og læse os frem til viden, og forsøge at finde en løsning til problemet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Rocker- og bandegrupperinger tegner sig for en del af den alvorlige kriminalitet i Danmark. Man kan få en idé om omfanget og karakteren af kriminaliteten ud fra Rigspolitiets overvågning af området.

# data[].attributes.body
A, E OG L.pptx

# data[].attributes.body
i Danmark, hvor der ellers forholdsvis gode chancer for en god uddanelse og et godt liv, vælger nogle unge at medvirke i bandelivet fordi de finder et miljø, hvor de føler sig trygge og accepteret i. de føler ikke de kan leve uden det fællesskab de er blevet en del af, dsv følger der ofte stoffer og kriminalitet med bandemiljøet, som kan være rigtigt hårdt, at være i og være rigtigt svært at slippe ud af igen. Man kan forebygge ved at hjælpe unge, der har det svært derhjemme eller i skolen. Fx med hjælp til skolearbejdet eller til at finde noget spændende, de kan gå til i fritiden.