# data[].attributes.headline
Pastovus nerimas ir nerimavimas. Generalizuotas nerimo sutrikimas

# data[].attributes.subject
Pastovus nerimas ir nerimavimas. Generalizuotas nerimo sutrikimas

# data[].attributes.attachment_link.title
Pastovus nerimas ir nerimavimas. Generalizuotas nerimo sutrikimas

# data[].attributes.attachment_link.title
Psichologė paaiškino, kaip elgtis susidūrus su nerimu

# data[].attributes.body
Nerimas – tai susirūpinimo, dirglumo, baimės, nuogąstavimo jausmas. Jei nerimas turi priežastį (pavyzdžiui, prieš egzaminą ar darbo pokalbį), tai yra adekvatus, normalus jausmas. Patologinis nerimas neturi jokios aiškios priežasties, dažnai tampa nebekontroliuojamas, pradeda trukdyti kasdieniam gyvenimui ir tampa sutrikimu.

Be stipraus ir varginančio nerimo jausmo ar konkrečių baimių, šis sutrikimas gali sutrikdyti vidaus organų veiklą, gali pasireikšti panikos priepuoliai arba užvaldyti įkyrios mintys ar kompulsyvūs veiksmai.

Paprastai nerimo sutrikimai yra veiksmingai gydomi taikant tiek psichologines intervencijas, tiek vaistus.

https://pagalbasau.lt/nerimas/

# data[].attributes.body
Generalizuotas nerimo sutrikimas

Panikos priepuoliai ir panikos sutrikimas

Socialinės fobijos

Nerimas dėl sveikatos (hipochondrija)

Specifinės (izoliuotos fobijos)

Plačiau galite pasiskaityti adresu:

https://pagalbasau.lt/nerimas/

# data[].attributes.body
1. Panika, baimė

2. Miego problemos – nemiga, neramus miegas

3. Negebėjimas susikaupti ir sukoncentruoti dėmesį

4. Dažnas širdies plakimas ar skausmas krūtinėje

5. Apsunkintas kvėpavimas, trūksta oro

6. Nuovargis ir irzlumas

7. Įsitempę raumenys

8. Rankų ar kojų tirpimai, dilgčiojimai

9. Galvos svaigimas

10. Sunku kalbėti, džiūsta burna

https://lengvosmintys.lt/nerimas-ir-nerimo-sutrikimas/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nerimas - normali žmogaus reakcija stresinėse situacijose, tačiau kai kuriems tos baimės ir jaudulys nėra laikini. Jų nerimo dienos nesitraukia, kartais situacija net pablogėja.

Nerimo sutrikimas - liga, kuri trukdo normaliai funkcionuoti darbe, mokykloje ir net gyvenimiškose situacijose. Nerimas taip pat gadina santykius su šeimos nariais bei draugais. Gerai yra tai, jog yra veiksmingų nerimo sutrikimo gydymo būdų.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nerimas yra normali žmogaus stresinė reakcija, tačiau kai kuriems tos baimės nėra laikinos - juos vargina nerimo sutrikimas ir nerimo dienos.

# data[].attributes.body
1. Jūs žinote, kas sukėlė nerimo jausmą

2. Trunka tik tiek, kiek tęsiasi nerimą sukėlusi situacija

3. Dėl panašios situacijos dauguma žmonių taip pat jaustų nerimą

4. Nerimo lygis yra adekvatus situacijai ar problemai

# data[].attributes.body
1. Nerimo jausmas kyla netikėtai ir be jokios priežasties

2. Nežinote, kas sukėlė nerimo jausmą

3. Nerimas gali būti visai nepragrįstas, pavyzdžiui, dėl situacijos, kuri dar neįvyko arba niekada neįvyks

4. Panašioje situacijoje atsidūrę žmonės nejaustų didelio nerimo

5. Nerimas gali trukti ilgą laiką, net jau išsprendus situaciją ar problemą

6. Jausmas, kad nerimo neįmanoma sukontroliuoti

7. Imama vengti tam tikrų situacijų, norint išvengti nerimo

# data[].attributes.headline
Stebėkite savo mintis: ar nerimas jas veikia

# data[].attributes.subject
Stebėkite savo mintis: ar nerimas jas veikia

# data[].attributes.body
1. Pirmas žingsnis – stebėkite savo mintis. Nerimo jausmą sukeliančios mintys dažnai prasideda nuo „O kas būtų, jei…?“ . Pavyzdžiui, jaudinatės, kad vėluojate į paskaitą. Imate nerimauti, kad dėstytojas labai supyks, o netrukus –  jau ir esate tikras, kad būsite išmestas iš universiteto. Nesunku pastebėti, kaip greitai šios mintys gali užvaldyti. Kovojant su nerimu, labai svarbu stebėti savo mintis ir suprasti, iš kur jos ateina. Jeigu turite nerimo sutrikimą, gali būti, kad pradžioje lengviau nepageidaujamas mintis bus pastebėti jau praėjus nerimui, tačiau kuo daugiau praktikuositės, tuo lengviau pastebėsite jas ir sugebėsite sustabdyti dar prieš nerimui jus užvaldant.

# data[].attributes.body
2. Kitas žingsnis – nepageidaujamas mintis ir pesimistines prognozes pakeisti labiau realistinėmis. Apgalvokite situaciją iš visų pusių. Galite užduoti sau tokius klausimus:

–  Kokia tikimybė, kad taip iš tikrųjų nutiks?

–  Ar man taip yra nutikę anksčiau? Kas buvo toliau?

–  Kas blogiausio gali nutikti, jei tai, dėl ko nerimauju, išsipildys?

Kai tik turite labiau realistinę prognozę, pakeiskite ja nerimą sukėlusias mintis. Pavyzdžiui, jei nerimaujate dėl to, kad būsite pašalintas iš universiteto dėl vėlavimo, realistiška mintis galėtų būti tokia: „Kartą jau esu pavėlavęs į paskaitą, buvo nemalonu ir gėda prieš dėstytoją, gavau pastabą, tačiau iš universiteto manęs neišmetė.“

Svarbu nepamiršti, kad mintys nėra faktai. Jūsų mintys nebūtinai yra tiesa. Tai tik mintys. Iš pradžių gali būti keista galvoti apie savo mintis, tačiau su laiku bus vis lengviau!

# data[].attributes.headline
Ką daryti, kad nerimas, ar nerimo sutrikimas mūsų nekontroliuotų?

# data[].attributes.subject
Ką daryti, kad nerimas, ar nerimo sutrikimas mūsų nekontroliuotų?

# data[].attributes.body
Dažnai norėdami išvengti nerimo, nustojame daryti dalykus ar būti tose situacijose, kurios gali išprovokuoti nerimo jausmą. Taip pat galime vengti apskritai imtis iniciatyvos kažką keisti ar spręsti problemas. Ir tai kurį laiką padės kažkiek išvengti nerimo. Tačiau ilgainiui suprasime, kad nesijaučiame laimingi – apsistatėme save sienomis, nebedarome dalykų, kuriuos mėgome, o galiausiai net ir nesprendžiame pačios nerimo problemos. Leidžiame nerimui kontroliuoti mūsų gyvenimą.

# data[].attributes.body
Vienas iš būdų, padėsiančiu suvaldyti nerimą, tai išmokti jį atidėti vėlesniam laikui. Pavyzdžiui, nerimaujate dėl to, ko tuo metu negali išspręsti – sakykime, turite sunkią užduoti darbe ir apie tai galvojate prieš užmigdami. Nerimas vis stiprėja, jaučiate, kad neužmigsite, nes mintys vis sukasi apie darbą. Dirbti ir atlikti užduoties tuo metu taip pat negalite. Tokiu atveju, pasiimkite mobilųjį telefoną ar popierių ir rašiklį:

–  Užrašykite konkrečią problemą, kuri sukėlė nerimą;

–  Užrašykite laiką, kada planuojate ramiai prisėsti prie jos sprendimo;

–  Atidėkite užrašus į šalį, kol neateis laikas, kurį suplanavote.

Užrašę problemą, apie kurią vis galvojate ir  mintyse atidėdami nerimą, kontroliuosite situaciją ir neleisite nerimui jūsų užvaldyti.

# data[].attributes.body
Reguliariai sportuokite – vaikščiokite, bėgiokite, lankykite jogą, darykite tempimo pratimus, žaiskite tinklinį, važinėkitės riedučiais, svarbiausia – judėkite. Tai labai naudinga ne tik jūsų kūnui, bet ir mintims.

# data[].attributes.body
Pasistenkite kiekvieną dieną rasti bent truputį laiko poilsiui. Leiskite pailsėti mintims. Išeikite pasivaikščioti, medituokite, paskaitykite knygą, pagulėkite pilnoje putų vonioje, pavaikščiokite basomis po žolę – darykite tai, kas labiausiai padeda jums atsipalaiduoti.

# data[].attributes.body
Stenkitės gerai išsimiegoti kiekvieną naktį. Nėra sunku būti nervingu, kai trūksta miego. Jeigu jus kankina nemiga, daugiau informacijos apie tai rasite straipsnyje „Nemiga ir miego sutrikimai“

# data[].attributes.body
Tokie įvykiai kaip gyvenamosios vietos pakeitimas, darbo susitikimas ar egzaminas tikrai gali kelti stresą ir nerimą. Tačiau jie neįvyksta netikėtai. Kaip elgsitės tose situacijos galite apgalvoti ir joms nusiteikti iš anksto.

# data[].attributes.body
Kalbėkite apie tai, kaip jaučiatės. Baimės didesnės, kai jos tik jūsų galvoje. Kartais užtenka pasipasakoti apie tai kas neramina draugams, šeimai ar psichologui ir tampa lengviau. Daugiau apie tai, kodėl svarbu išsipasakoti rasite straipsnyje „Kodėl verta pasidalinti emocijomis?“

# data[].attributes.headline
Psichologo pagalba, kai yra nerimas, nerimo sutrikimas ar pasikartoja nerimo dienos

# data[].attributes.subject
Psichologo pagalba, kai yra nerimas, nerimo sutrikimas ar pasikartoja nerimo dienos

# data[].attributes.body
Nors ir yra keletas nerimo sutrikimo tipų, dauguma jų atsiranda dėl panašių priežasčių. Žmonės, patiriantys šį sutrikimą, lengvai pasiduoda savo emocijoms, neigiamai reaguoja į negatyvius jausmus ir situacijas. Labai dažnai, bandydami susitvarkyti su šiais jausmais, žmonės vengia situacijų ar veiklų, kurių metu jaučia nerimą. Deja, nerimo dienos dėl to tik dažnėja. Jei sergate, psichologai padės išmokti veiksmingų ir saugių būdų su tuo kovoti.

# data[].attributes.body
Jei pačiam darosi jau sunku suvaldyti savo neramias mintis, jei jau jaučiate, kad nerimas darosi Jūsų pastovus palydovas, galite pagalbos kreiptis į:

Mokyklos psichologą,

Psichologą, dirbantį poliklinikoje,

Psichologus dirbančius miesto pedagoginėje - psichologinėje tarnyboje,

Galite kreiptis į privačiai dirbančius psichologus,

Psichologus dirbančius nuotoliniu būdu (on-line)

# data[].attributes.headline
Nerimo sutrikimai gali rimtai sutrikdyti gyvenimą: kaip juos identifikuoti ir kada ieškoti pagalbos

# data[].attributes.subject
Nerimo sutrikimai gali rimtai sutrikdyti gyvenimą: kaip juos identifikuoti ir kada ieškoti pagalbos

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lietuvoje ne vienerius metus fiksuojamas didelis savižudybių skaičius, aukšti alkoholio vartojimo rodikliai. Rimtų pasekmių palieka ir smurtas artimoje aplinkoje. DELFI žurnalistai projekte ne tik analizuoja susidariusią situaciją, bet ir kviečia lietuvius neužsimerkti susidūrus su šiomis socialinėmis problemomis.

Nerimą bent kartą yra tekę patirti kiekvienam iš mūsų. Ši nemaloni emocinė būsena aplanko įvairiais gyvenimo momentais. Specialistai pastebi, kad šiuo metu nerimaujančių daugėja.

Specialusis projektas „Rinkis gyvenimą"

„Pastaruoju metu, ypač prasidėjus karui, dar buvo ir pandemija, visi neramumai, nerimas tikrai padidėjo. Ir besikreipiančių į mus, klausiančių, ką daryti, kaip apsisaugoti ir kaip sau padėti, tikrai daugiau", - teigia vaistininkė Vilija Navikienė.

Vis dėlto, nerimas tėra normali žmogaus emocija. Kaip aiškina psichoterapeutas Dainius Jakučionis, ją neretai jaučiame prieš svarbius gyvenimo įvykius.

„Kai aš tiesiog nerimauju, tai tam yra priežastis: laukiu egzaminų, laukia darbo pokalbis, aš turiu kažką svarbaus nuveikti. Tada tai yra visiškai normali reakcija. Aš tiesiog nerimauju, nes laukiu kažko ateityje", - sako jis.

Psichoterapeuto teigimu, kokybiškas miegas, visavertė mityba ir fizinis aktyvumas gali padėti nerimo išvengti.

„Profilaktiškai galima vartoti B grupės vitaminus. Omega-3 žuvų taukai taip pat gali padėti, jie stiprina nervinę sistemą. Be to, vitaminas D, kuris yra vienas pagrindinių mūsų vitaminų žiemos sezonu, tamsiuoju periodu. Tinka ciberžolė, šafranas ir imbieras.

O jei nesinori vartoti papildų ar savo organizmą apkrauti kapsulėmis, tabletėmis ar arbatomis, galima prasidėjus nerimui paprasčiausiai daryti kvėpavimo pratimus: įkvėpimą darome per 4 sekundes, sulaikome 4 sekundes ir iškvepiame per 4 sekundes. Tai reikėtų pakartoti, sakykime, 10 kartų, kol nerimas šiek tiek aprimsta", - priduria vaistininkė V. Navikienė.

Tačiau gali nutikti ir taip, kad nerimas pradeda reikštis dėl neaiškių priežasčių, jo nepavyksta suvaldyti ir pradedama nerimauti dėl visko.

„Jis pradeda trukdyti gyventi, sunku susikaupti, prastėja atmintis, virškinimo problemos pasidaro pakankamai stiprios, nes nuolatinis nerimas dažnai išauga į kitas ligas", - aiškina vaistininkė.

„Sutrikdo ir funkcijas - žmogus praleidžia daug daugiau laiko galvodamas apie nerimą, negu kad kažką kitą veikdamas ir gyvendamas", - priduria psichoterapeutas.

Visi šie simptomai gali reikšti išsivysčiusius nerimo sutrikimus - patologinį nerimą.

„Jeigu nerimas užsitęsia pusmetį, tada tai jau gali signalizuoti apie sutrikimą. Bet jeigu tai yra panikos ataka, tai nebūtina laukti pusmečio, nes jeigu įvyko viena panikos ataka, gali būti, kad daugiau ji nebepasikartos - žmogus suprato, kažkas jam pasakė iš šono, kad tai yra tik panikos ataka, kad jo sveikatai negresia pavojus ir daugiau jos nebepasikartoja. Tačiau jeigu jau atsiranda antra, trečia ir jos pasikartoja mėnesio laikotarpyje, tai geriau nebelaukti ir ieškoti pagalbos", - sako D. Jakučionis.

Vis dėlto, su psichologiniais sunkumais dirbantis specialistas pastebi, kad neretai žmonės nesupranta, kas yra toji panikos ataka. Dėl to nesikreipia ir į gydytojus, neieško pagalbos ir būklė tik blogėja.

„Jeigu jis turi priežastį paaiškinti, kodėl tai atsitiko, jam vėliau nesikartoja tai. Nes jam aišku, kas su juo darosi. Sunku yra tada, kai žmogus išsigąsta ir jam atrodo, kad jis mirs, nors tai yra tik panikos ataka. Tada jis bijo, kad ji vėl atsitiks. Kai ji atsitinka, jis vėl patiria tam tikrą nemalonius jausmus: labai didelį nerimą, mirties baimę arba išprotėjimo baimę.

Taip pat jį kamuoja ir fiziniai simptomai: labai stiprus širdies plakimas, oro trūkumas ir tada jis bijo, kad tai kartosis. Tuomet problema jau yra didesnė ir jeigu jis nesikreipia pagalbos, jam tai gali pavirsti į panikos sutrikimą", - teigia gydytojas.

Tada žmogus vengia vietų ar situacijų, galbūt netgi veiklų ir tam tikrų žmonių, nes jam tai asocijuojasi su anksčiau patirtomis neigiamomis emocijomis. Jis užsidaro neutralioje aplinkoje, kur jam patogu ir ramu.

„Tada žmogus nerimauja dėl visko, jam neaišku, dėl ko, o nerimas tampa nenuilstantis - atsiranda sumišusi baimė. Taip pat pasireiškia didelė raumenų įtampa ir fizinis pojūtis: jaučiamas spaudimas kažkur krūtinėje arba pilve", - pasakoja D. Jakučionis.

Žmogų gali kankinti ir socialinis nerimas, kai nerimaujama dėl to, kaip jis atrodys prieš kitus. Tada jam sunkiau skaityti pranešimus, paskaitas, dalyvauti didesnių grupių susitikimuose. Jis paprasčiausiai vengia žmonių sambūrių.

D. Jakučionis pasakoja ir apie dar vieną sutrikimą: obsesinį kompulsinį.

„Jis susideda iš dviejų dalių. Obsesijos - mintys, kurios ateina į galvą ir būna labai įkyrios, jų žmogus negali išmesti iš galvos. Tam, kad tų minčių nebūtų ir sumažėtų nerimas bei tam tikra įtampa dėl jų, žmogus atlieka ritualus, vadinamas kompulsijas: daug kartų įjungia, išjungia šviesą, patikrina, ar dujos įjungtos, ar užrakinti namai. Sutrikimas gali būti susijęs ir su švara: mikrobų, bakterijų baime. Tada jis plaunasi rankas, daug kartų viską dezinfekuoja", - aiškina gydytojas.

Šis sutrikimas iš žmogaus gyvenimo atima labai daug laiko, trukdo santykiui, pavyzdžiui, su namiškiais. Be to, gali neigiamai veikti sveikatą. Pavyzdžiui, jei žmogui nerimas atsiranda dėl švaros, jis gali kelias minutes, daug kartų per dieną plauti rankas. Šios išsausėja, gali atsirasti žaizdų.

Taip pat žmones gali varginti specifinės fobijos - vorai, varlės, gyvatės, galbūt lifto baimė.

„Ir tai gali jam netrukdyti, jeigu tai nesiplečia. Jeigu aš dirbu pirmame aukšte, gyvenue pirmam aukšte - nėra jokios problemos, bet jeigu aš bijau vorų ir tai man trukdo išvažiuoti į gamtą, išvažiuoti su draugais prie ežero, tada tai yra problema, kitu atveju - ai, kas čia tokio.

Ir dar yra nerimas dėl sveikatos, kai aš pastoviai nerimauju, ar aš esu sveikas, ar nesveikas. Ir atsiranda kažkoks požymis mano kūne, aš visada galvoju, kad čia yra su kažkokia diagnoze susiję ir man reikia tikrintis", - sako psichoterapeutas.

Nerimaujantys dėl sveikatos aplanko begalę gydytojų, o išgirdę, kad yra sveiki - netiki ir toliau bando ieškoti ligų.

Kad visų šių sutrikimų pavyktų išvengti, Jakučionis dalijasi receptu, padėsiančiu suvaldyti kylantį nerimą. Pirmas patarimas - nevengti situacijų, kurios kelia nerimą ir stengtis jose išbūti.

„Antras patarimas: mokytis būti tose situacijose: būti su savo pojūčiu, kad ir koks jis baisus, išmokti būti. Ir tą galima mokytis galbūt nebūnant toje situacijoje, bet mokantis pažinti, kokias aš emocijas turiu, kaip aš jaučiuosi, kada man jos pasireiškia, kada jų mažiau, kada daugiau. Ir tokiu būdu išmokti toleruoti tą diskomfortą, kuris kyla nerimo metu", - pataria gydytojas psichoterapeutas D. Jakučionis.

Vis dėlto, specialistai atkreipia dėmesį, kad kovoti su nerimo sutrikimais pačiam gali būti sunku, todėl rekomenduoja kreiptis pagalbos į psichologus ar psichoterapeutus.

Visa reikalinga informacija, padėsianti atpažinti nerimo sutrikimus ir su jais kovoti, pateikiama ČIA.

Specialusis projektas „Rinkis gyvenimą"

# data[].attributes.attachment_link.title
Psichoterapeutas Jakučionis - nerimo sutrikimai gali rimtai sutrikdyti gyvenimą: kaip juos identifikuoti ir kada ieškoti pagalbos

# data[].attributes.attachment_link.description
Nerimą bent kartą yra tekę patirti kiekvienam iš mūsų. Ši nemaloni emocinė būsena aplanko įvairiais gyvenimo momentais. Specialistai pastebi, kad šiuo metu nerimaujančių daugėja.