# data[].attributes.headline
גיוס חרדים לצה"ל

# data[].attributes.subject
גיוס חרדים לצה"ל

# data[].attributes.body
כבר הרבה שנים מתקיים ויכוח ציבורי נרחב סביב נושא גיוס החרדים לצבא, וגם השבוע עלתה הצעת חוק של הממשלה בנושא גיוס לצה"ל, הצעה שנפלה בהיעדר רוב. בזמנו, חרדים קיבלו פטור מגיוס צבאי על בסיס "תורתם אומנותם" - כלומר, התרומה שלהם למדינה היא בלימוד תורה. הם מאמינים שכל רגע בו אינם לומדים תורה הוא רגע של ביטול תורה וכי הדרך הכי טובה בה יוכלו להגן על המדינה היא בלימוד תורה והם גם מרגישים שהצבא הוא גוף חילוני שאינו מותאם לאורחות חייהם.

נושא זה מעלה התייחסות לשתי זכויות לפחות:

ציין: חופש דת

הצג: זכותו של אדם להחזיק בכל אמונה ו/או להשתייך לכל קבוצה דתית ולקיים כל טקס, מנהג או פולחן (כל עוד אין בפולחן משום פגיעה באדם אחר או בחברה). הזכות לקיום מצוות הדת וחופש הפולחן - גם זכות של קבוצה ולא רק של יחיד.

ציין: הזכות לשוויון

הצג: כל בני האדם הם שווים ללא הבדל דת, גזע, מין, העדפה מינית, צבע עור, מוצא, מראה חיצוני, מוגבלות מסויימת, גיל, השקפת עולם, השתייכות פוליטית ועוד.  אין להפלות אדם בשל זהותו, שיוכו, סממן חיצוני או מגבלה כלשהי אלא במקרים של שונות רלוונטית לנושא הנידון – הבחנה מותרת. אפליה – יחס שונה אל שווים.

לפי דעתי, בסוגיית גיוס החרדים לצבא יש התנגשות בין 2 זכויות אלו. מצד אחד - זכותם של החרדים לפעול לפי דתם ואמונתם ולא לבטל תורה וללמוד תורה כל היום ומצד שני יש כאן פגיעה בשוויון בחברה - למה במדינה בה יש גיוס חובה לצבא יש קבוצה קטנה שמקבל פטור גורף ולא חולקת את נטל השירות הצבאי, סיכון החיים והשמירה על המדינה יחד עם כל השאר?

אני חושבת, שאי אפשר להתעלם מאף אחת מהזכויות שמתנגשות כאן וכדאי למצוא פשרה. אני חושבת שלא צריך להכריח את החרדים להתגייס, אין צורך ב"כפיה חילונית" ויש עוד דרכים לחלוק את הנטל. אני מציעה שכל חלקי האוכלוסייה יידרשו לשירת מינימום של שנה - שירות צבאי או לאומי. חרדי שיבחר בשירות לאומי יבצע אותו בקהילה החרדית לפי צרכי הקהילה. ואם הוא באמת תלמיד חכם וצרכי הקהילה הם לימוד תורה - יוכל ללמוד או ללמד ולתרום גם בדרך זו.

בחרתי בקטע סאטירה של תם אהרון ולא בכתבה על חוק הגיוס למרות שאני לא מסכימה עם הרבה דברים שהוא אומר או איך שהוא אומר אותם בגלל זכותו לחופש הביטוי ובגלל שהוא מציג הרבה צדדים של הנושא.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
פעם בשבוע עם תם אהרון | גיוס חרדים

# data[].attributes.attachment_link.title
הגדרות זכויות אדם (4)

# data[].attributes.headline
הדרך של ארגוני זכויות אדם להעלים את הפשעים של חמאס מהשיח.

# data[].attributes.subject
הדרך של ארגוני זכויות אדם להעלים את הפשעים של חמאס מהשיח.

# data[].attributes.body
עבודה במס״ע, מגישה יובל קליין.

הכתבה שבחרתי מספרת כיצד ארגוני זכויות האדם כמו האו״ם ואונר״א מעלימות לחלוטין את המעשים של חמאס על ישראל ב7/10 ומאשימה את ישראל ברצח העם הפלסטיני וטוענות שמטרתו של צה״ל היא לתקוף אזרחים ובנייני אזרחים. ארגוני זכויות האדם הפועלים בעזרת תדרכו עיתונאים זרים ב3/11/23, שם הם ניפחו את המידע הנמסר ממשרד הבריאות של החמאס וסיפרו על מספר גדול יותר של הרוגים ופצועים ממה שנמסר וטענתם הייתה שכמות ההרוגים מתפרסמת כל כמה שעות ובשעות האלה יש יותר ויותר הרוגים עזתיים. אירוע זה התקיים מלכתחילה מפני שהארגונים חשבו שהתקיפה חזרה על עזה מצה״ל קשה מידי והתנהלה באופן ״בלתי פרופורציונאלי״. תדרוך זה הותר לפרסום רק שבוע לאחר מכן ב10/11/23, דווח לראשונה בתוכנית הבוקר ״הבוקר הזה״ של כאן 11 ומיד אחר כך באותו היום התפרסמה גם הכתבה שאני עבדתי עליה של הכתבת נורית יוחנן באתר החדשות כאן 11 בשעה 11:45.

נושא זה מעלה התייחסות לשלוש זכויות לפחות:

1 - ציין: הזכות לשם טוב

הצג: כשארגוני זכויות החיים עושים תדרוך לעיתונאים זרים ממדינות שונות, ומנפחים את כמות הנפגעים וההרוגים וטוענים שצה״ל הורס בתים של אזרחים חפים מפשע כמטרה, זה פוגע גם בשמה הטוב של מדינת ישראל וגם בשמו הטוב של צה״ל.

2 - ציין: חופש הביטוי

הצג: לארגוני זכויות החיים יש את הזכות להפיץ את עמדותיהם ודעותיהם בפומבי או בגלוי, במקרה זה הם בחרו בתדרוך מצב לעיתונאים זרים בכוונה שהם יפרסמו את הנאמר.

3 - ציין: חופש ההתאגדות

הצג: לארגוני זכויות החיים כמו האו״ם, אונר״א וכולי׳ יש את הזכות להתאגד ולפעול למען המטרה המשותפת שלהם כדי לגבור על מישהו או משהו. במקרה הזה הם התאגדו נגד ישראל וכנגד צה״ל כדי להפיץ את כמות ההרוגים העזתים ואת ההכחדות ש העם הפלסטיני.

על פי דעתי יש התנגשות בין זכויות מצד אחד זכותם של הארגונים להתאגד ולהביע דעה, אך מצד שני הארגונים פגעו בשמה הטוב של מדינת ישראל בכך שהפיצו את המספרים המטעים.

דעתי על אירוע זה חמורה מאוד, ארגוני זכויות האדם שאמורות להסתכל על כלל בני האדם בעולם, לקחו צד והבהירו שהם בצד של החמאס והעם הפלסטיני בעזרת ״פייק ניוז״ והפצה של מספר גדול ומטעה, יותר ממה שקיבלו במידע ממשרד הבריאות של החמאס.

כדי לשפר את המצב, הייתי מציעה לארגונים לעשות תדרוך נוסף לעיתונאים הזרים המציג את הצד של ישראל ואת הטבח הנורא בעם היהודי ב7/10. בנוסף, הייתי מציעה להם לפרסם התנצלות על ההפצה המטעה ושיקחו אחראיות לפגיעה בשמה הטוב של מדינת ישראל.

בחרתי בכתבה זו כיוון שהיא משקיפה כמה קל להרוב מוניטין ורושם ראשוני של מדינה, בן אדם, פטנט וכולי׳ בעזרת כמה מילים פשוטות.

# data[].attributes.headline
כתבה בנושא הפגנות אלימות של חרדים נגד בעלי עסקים- טלי בורטניק

# data[].attributes.subject
כתבה בנושא הפגנות אלימות של חרדים נגד בעלי עסקים- טלי בורטניק

# data[].attributes.body
קhttps://news.walla.co.il/item/3540990
אני בחרתי בכתבה הזאת.
הכתבה מדברת על כך שבעלי עסקים בחנויות טלפונים בשכונות דתייות מוכרות טלפונים לא כשרים ללא תעודה של כשרות שמסרבים למכור אך ורק טלפונים כשרים, ובשל כך הקהילה הדתית מפגינה ומאיימת על בעלי העסקים שיפסיקו ואפילו משתמשים באלימות.
הכתבה עובדה על ידי יקי אדמקר בתאריך 17.11.2022 ופורסמה באתר "וואלה".

ציין: חופש הדת-
הצג: זכותו של אדם להחזיק באמונה ו/או לא להשתייך לקבוצה דתית ולקיים כל טקס, מנהג או פולחן.
חופש הדת שייך לצד של החרדים, הנלחמים על האמונה שלהם מפני שהם רוצים שהחנויות בשכונה שלהם יהיו לפי מה שהם מאמינים בו, שבמקרה זה, זה טלפונים כשרים ולא סלולריים.

ציין: זכות לחיים וביטחון-
הצג: כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו וזכותו לחיות ללא פחד מפני פגיעות אלה.
הזכות החיים ויבטחון שייכת לבעלי העסקים, מפני שהחרדים מאיימים עליהם, מכים אותם, ומסכנים את חייהם בגלל ההפגנות, וזכותם לחיות ולעסוק בעבודתם ללא סיכון.

ציין:- חופש העיסוק

הצג: לכל בן אדם הזכות לעבוד בכל עבודה, מקצוע, משלח יד.

החרדים פוגעים בבעלי העסקים בחופש העיסוק בכך שהם מונעים מהם למכור טלפונים ולהרוויח את הפרנסה שלהם.

במקרה זה שתי זכויות חשובות מצד בעלי העסקים וזכות אחת מצד החרדים מתנגשות זו בזו.
אני חושבת שאפשר לפתור את סוגייה זאת בשלושה פתרונות אפשריים:
1. בעלי העסקים ישיגו תעודת כשרות וימכרו רק טלפונים כשרים, כפי שהחרדים רוצים.
2. בעלי העסקים יקימו את החנויות מחוץ לשכונות החרדיות, ואז גם מי שבתוך השכונה ומחוץ לשכונה יוכלו לקנות טלפונים.
3.בעלי העסקים ימכרו גם טלפונים כשרים וגם טלפונים לא כשרים באותה החנות, ופשוט שהחרדים לא יקנו את הטלפונים הניידים.

,לסיכום, הזכויות שנפגעו הם חיים וביטחון החופש לדת וחופש העיסוק. שהם שלוש זכויות מאוד חשובות בחיי אדם, ואני מקווה שמקרה כמו זה (מקרה שפועל באלימות במקום מסע ומתן) לא יקרה יותר.

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות האדם-נעה רביב

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות האדם-נעה רביב

# data[].attributes.body
-1) ניתוח הכתבה:

-מי? גיא פלג

-מתי? 21\10\21, 21:06

-מה? גבר פרץ לדירתה של גרושתו בצפון הארץ – לאחר שנכנס לביתה עם מפתח ששכפל ללא ידיעתה. הוא מיהר להסתתר מתחת למיטה - ואחרי שהיא השכיבה לישון את שלושת ילדיהם המשותפים הוא זינק עליה – הכה אותה נמרצות, שלף סכין ואיים עליה ברצח..

הבעל לשעבר אמר לה שהגיע לדירתה כדי להרוג אותה ואז להתאבד – אלא אם היא תבטיח לו שתעשה הפלה ולא תביא לעולם את הילד שהיא נושאת ברחמה מבן זוגה החדש. האישה הבטיחה לו שתעשה הפלה, ואחרי שהלך היא התקשרה למשטרה והוא נעצר. בית משפט השלום גזר עליו, , שנת מאסר אחת בלבד. גם לאחר שהתקיימה תביעה משטרתית בנושא אורך המעצר, הזמן שנוסף לאסיר בכלא היה רק 5 חודשי מאסר.

מהיכן? לקוח מאתר:, החדשות.N12 -.

- מדוע? קיימות דעות חלוקות בנוגע אורך המאסר של האסיר. אורך המאסר ההתחלתי שלו היה שנה בלבד, (שלדעת רבים זהו אורך מאסר מגוחך כענישה לביצוע פשע כזה). לאחר שקיימו תביעה בנוגע לאורך המאסר( בטענה שמוטב להאריך את זמן המאסר של האסיר), בית המשפט החליט להאריך את מאסרו ב5 חודשים בלבד. גם על זה ישנן דעות חלוקות. רבים סבורים ששנה ו5 חודשי מאסר אינן מספיקות כדי לספק הגנה מלאה, מפני בן אדם מסוכן כמו זה.

2) זכויות הבאות לידי ביטוי בכתבה:

- הזכות לחיים וביטחון- הזכות הזאת נפגעת בכתבה. ( כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו וזכותו לחיות ללא פחד מפני פגיעות כאלה. חובת המדינה להגן על כל בני האדם בשטחה מפני פגיעה בחייהם ובגופם בידי אחרים ולכן המדינה מפעילה מוסדות כמו צבא ומשטרה )

בכתבה, הביטחון של האישה והעובר וגם הביטחון של ילדיה שהיו יכולים להיפגע בסיטואציה, נפגעו כאשר הגרוש שלה פגע בה פיזית ואף איים לרצוח אותה, מה שפגע גם בביטחון הנפשי של האישה.

- הזכות לכבוד ולפרטיות- הזכות הזאת נפגעת בכתבה- ( הזכות לחיות ללא חשיפה או התערבות או חדירה לחייו ולמרחב הפרטי שלו בניגוד לרצונו, לגופו ולחפציו. זכות זו יכולה להיפגע על ידי חדירה פיזית לגופו או לביתו של האדם, פרסום מידע על חייו הפרטיים, פרסום שמו או תמונתו או איסוף מידע על האדם באמצעים שונים, כגון האזנות סתר.) הזכות הזאת נפגעה כאשר הגרוש של האישה נכנס לביתה ללא ידיעתה ובלי אישורה, זה גורם לחדירה פיזית לביתו של האדם, חדירה לפרטיות.

- הזכות להליך הוגן- הזכות הזאת באה לידי ביטוי בכתבה. (בזמן שאדם נמצא בתהליכי אכיפת החוק והעמדה לדין, חשוב שיעשה כלפיו צדק ויתייחסו אליו בהוגנות ושישפט על ידי שופטים הוגנים ונייטרלים. אדם חף מפשע עד שלא הוכחה אשמתו. כל אדם זכאי למשפט הוגן ופומבי.) בכתבה נעשה כנגד הפושע משפט כהלכה, ובו מתקיימים הכללים והמגבלות שהחוק מחייב; הוא מיוצג על ידי עורך דין, מודע למה הוא נאשם, במשפט מתקיימת זכותו של הפושע לשמור על שתיקה, וכמו כן, מתקיימים שאר הכללים להליך הוגן.

הזכות לחירות-מתקיימת ובאה לידי ביטוי בכתבה, כאשר החליטו לאסור את הפושע שללו לו את חופש התנועה אך על פי חוק, וכאשר החליטו לבצע מאסר של שנה וחצי, התחשבו בזכות לחירות של האסיר כשהחליטו שמגיע לו להשתחרר ולקבל את הזכות לחירות בחזרה

3) לדעתי, זהו מקרה מזעזע שצריך לטפל בו בכובד ראש. אני חושבת שעונש קליל של שנה וחצי מאסר נותן לגיטימציה לגברים אלימים נוספים לבצע מעשים של אלימות ואף מעשים מסכנה חיים. אני מאמינה שברגע שהאדם האלים הזה ישתחרר, הוא יהווה סכנה לזכות החיים והביטחון של אנשים אחרים, ובייחוד לחייה של גרושתו התמימה.

אני חושבת שפיתרון חלופי הוא להחליט שיש מינימום של 10 שנות מאסר אם לא יותר על מעשי אלימות נגד נשים, ואף לשלול לגברים אלה את הזכות לנשק ולבצע עליהם צו ריחוק נגד הנשים אליהן הם אלימים, ובמידע שהם יפרו את צו הריחוק הם יאלצו להכנס למאסר עולם.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
רבות דובר על הצורך הדחוף להכביד את הענישה כדי לייצר הרתעה נגד גברים אלימים, אלא שלא פעם, פסקי הדין בבתי המשפט כלפי אותם גברים הם מקלים ומגוחכים * רק לאחרונה, גזר בית משפט השלום שנת מאסר אחת בלבד על גבר שפרץ לדירתה של אשתו לשעבר, הכה אותה נמרצות, איים עליה בסכין שירצח אותה ואף נשא גרזן * לאחר שהוגש ערעור על פסק הדין, בית המשפט המחוזי הוסיף רק עוד 5 חודשי מאסר

גיא פלג | המהדורה המרכזית

איך ייתכן שהעונש על אירוע חמור במיוחד של אלימות קשה כלפי אישה מצד בן זוגה לשעבר מסתיים בעונש כה מגוחך? בחודש ינואר האחרון, פרץ גבר לדירתה של גרושתו בצפון הארץ - לאחר שנכנס לביתה עם מפתח ששכפל ללא ידיעתה. הוא מיהר להסתתר מתחת למיטה - ואחרי שהיא השכיבה לישון את שלושת ילדיהם המשותפים - בני 3, שנתיים ו-10 חודשים, הוא זינק עליה - הכה אותה נמרצות, שלף סכין ואיים עליה ברצח.

הבעל לשעבר אמר לה שהגיע לדירתה כדי להרוג אותה ואז להתאבד - אלא אם היא תבטיח לו שתעשה הפלה ולא תביא לעולם את הילד שהיא נושאת ברחמה מבן זוגה החדש. האישה המבוהלת הבטיחה לו שתעשה הפלה, ואחרי שהלך היא התקשרה למשטרה והוא נעצר. בית משפט השלום גזר עליו, באופן מקומם למדי, שנת מאסר אחת בלבד. לאחר שהתביעה המשטרתית ערערה על גזר הדין לבית המשפט המחוזי בחיפה - השופטים תמכו בגרסתה של האישה, וציינו שמדובר במקרה חמור מאוד - אך הוסיפו רק עוד חמישה חודשי מאסר.

"נעלה מכל ספק, שהמעשים בגינם הורשע חמורים הם ומחייבים תגובה עונשית ראויה", קבעו שופטי בית המשפט המחוזי בהחלטתם. "חומרה יתרה יש לנסיבות בהן בוצעו העבירות על ידי המשיב, דהיינו, התפרצותו לדירה בה התגוררה בת זוגו לשעבר עם ילדיהם, לאחר שדאג לשכפל את המפתח ללא ידיעתה וללא הסכמתה, כשהוא מסתתר מתחת למיטה ומפתיע את המתלוננת, שהייתה בשבוע ה-15 להריונה מבן זוג אחר, מושך את המתלוננת בשיערה, מושיב אותה על הספה, שואל אותה מדוע הרתה לאחר, מכה אותה בסטירה לפניה ואגרוף לאפה, באופן שדיממה מן האף על בגדיה".

פחות משנת מאסר וחצי על עבירות חמורות למדי | צילום: BortN66, ShutterStock

"לא זו בלבד", הוסיפו השופטים והדגישו את חומרת העבירות, "אלא שהמשיב איים על המתלוננת, משאמר לה שאם תמשיך לצעוק ואם תזמין את המשטרה הוא יהרוג אותה ויתאבד, הביא סכין מהמטבח, חזר לאיים כי יהרוג אותה והוסיף שבהגיעו לדירה חשב להורגה. רק לאחר שהמתלוננת אמרה למשיב שהיא תפיל את עוברה כבקשתו, עזב את הדירה. למחרת הוציאה המתלוננת מתחת למיטה במקום בו אמר המשיב שהסתתר, את השמיכה עליה שכב וגילתה גרזן".

"בית המשפט חוזר ועומד על הצורך לנקוט בענישה מחמירה ומרתיעה בגין מעשי אלימות קשים, בפרט במקרים בהם האלימות מופנית נגד נשים מצד בני זוגן", צוין, "המדובר בתופעה חמורה ורחבת היקף, המחייבת הטלת עונש מרתיעה, אשר בנוסף יהא בה כדי לשקף את הפגיעה הקשה שחוות נשים ממעשי אלימות המופעלים עליהם מצד בן זוגן, בסביבה שאמורה להיות סביבתן הבטוחה והמוגנת".

"אין צורך להרחיב את הדיבור על פוטנציאל הסיכון הגבוה שהיה טמון באירוע זה לבריאותה ולשלומה של המתלוננת, ושמא חלילה אף לחייה", הוסיפו. "גזר-דינו של בית משפט השלום מקל עם המשיב יתר על המידה, ואין בו כדי לשדר מסר של הרתעה, והדבר מחייב את התערבות ערכאת הערעור כדי לתת ביטוי לסלידה העמוקה ממעשיו אלה של המשיב". אלא שלמרות הדברים הברורים הללו, הוסיפו השופטים רק עוד 5 חודשים לעונש - וגזרו על הנאשם 17 חודשי מאסר במקום 12.
מצאתם טעות לשון?

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - פרץ לבית גרושתו, הכה אותה ואיים עליה ברצח וקיבל רק שנת...

# data[].attributes.attachment_link.description
רבות דובר על הצורך הדחוף להכביד את הענישה כדי לייצר הרתעה נגד גברים אלימים, אלא שלא פעם, פסקי הדין בבתי המשפט כלפי אותם גברים הם מקלים ומגוחכים * רק לאחרונה, גזר בית משפט השלום שנת מאסר אחת בלבד על גבר שפרץ לדירתה של אשתו לשעבר, הכה אותה נמרצות, איים עליה בסכין שירצח אותה ואף נשא גרזן * לאחר שהוגש ערעור על פסק הדין, בית המשפט המחוזי הוסיף רק עוד 5 חודשי מאסר

# data[].attributes.body
שם כתבה הוא : שנה מהגיהינום :״ האקסית שיקרה שאהבתי אותה ״

בכתבה שהתפרסמה באתר Y.net על ידי אמיר אזון בתאריך 07/12/14.

מסופר על אישה שיצאה עם גבר ולאחר פרידתם היא הגישה תלונה לשווא למשטרה שהגבר ״ אנס אותה ״ .

היה הליך משפטי לגבי המקרה ומצאו את הגבר ״ חף מפשע ״ ואת האישה אשמה .

בית המשפט טבע אותה בסכום של כ 10000 שח .

היא התנגדה להעביר את הסכום למשך זמן רב אף על פי שהמשטרה הכריחה אותה , היא טענה שהיא לא רואה את עצמה אשמה ושאין שום סיבה שתעביר סכום שכזה .בסופו של דבר בית המשפט קפא עלייה להעביר את הכסף והשעיר אותה ללא כל הפשרות התנגדות והיא העבירה בלית ברירה את הכסף .

על פי השערות מסויימות הסיקו השמניע של האישה היה שכאשר הגבר נפרד מימנה כי הוא לא קצה קשר ארוך ורציני ( סיבותיו האישיות ) , האישה קיבלה לא טוב את הפרידה ולאחר כשלוש שנים כאשר היה לה בעל היא רצתה משהו כמו נקמה והחליטה לפגוע בשמו הטוב ולהפיץ שקר שאנס אותה בהיותם בעבר יחד .

במקרה זה נפגעה זכותו של הגבר בפרטיות בכך שנפגע לו השם הטוב עקב פרסום הדברים השיקויים עליו ( אנס ) , זכותו הייתה לשמור על שמו הטוב ושלא יופצו נגדו דברים שיקריים עקב מעשיו האישיים .

נפגעה זכותה של האישה לקניין עשב כפייה להעביר את רכושה ( 10,000 השקלים ) אל הגבר .

התממשה הזכות להליך הוגן כיוון שכל הכללים של ההליך ההוגן התממשו כלפי שני הצדדים , האישה והגבר .

לפי דעתי זה אירוע מזוויע, שפוגע בצורה לא סבירה בזכויותיהם של שני הצדדים , הפגיע כמובן הייתה בעיקר עקב מעשייה של האישה בכך שהפיצה שקר שכזה אך גם לה נפגעו זכויות .

על פי דעתי הגיע לאישה עונש זה ואף חמור מזה .

אילו הייתי במקרה זה הייתי משנה את הדרך להעניש את האישה או שהייתי מזרזות את העברת הכסף .

מאת טליה חזום .

# data[].attributes.attachment_link.title
שנה מהגיהנום: ”האקסית שיקרה שאנסתי אותה”

# data[].attributes.attachment_link.description
במשך שנה שלמה נלחם אבי (שם בדוי) כדי להוכיח את חפותו, לאחר שחברתו לשעבר בדתה כי אנס אותה. לאחר שזוכה הוא תבע אותה ובית המשפט פסק כי עליה לשלם לו פיצוי כספי

# data[].attributes.headline
תמיכה בחמאס כאזרח ישראל- נגה קליינר

# data[].attributes.subject
תמיכה בחמאס כאזרח ישראל- נגה קליינר

# data[].attributes.body
לאור המצב הבטחוני במדינתנו לאחרונה, המון תומכי חמאס צצים בקצב מהיר ובלי בושה, דוגמא לכך זה ד״ר מאיר ברוכין. הכתבה מדברת על מורה להיסטוריה שהתחיל להביע תמיכה בחמאס והתנגדות לצה״ל עוד ב2020 ופוטר מעבודתו כמורה בעקבות זאת. ב10 לנובמבר בצל המלחמה מאיר התחיל לפרסם ברשתות החברתיות התבטאויות בוטות שבהן האשים את צה״ל באונס נשים פלסטיניות והצדיק את מעשי הטרור של ה7.10. בעקבות זאת נעצר והמשטרה טוענת שמגיע לו גזר דין של 10 שנים. הכתבה לקוחה מynet ופורסמה ב11 לנובמבר 2023. והכתב הוא לירן תמרי.

נושא זה מעלה לפחות 2 זכויות:

חופש הביטוי

הגדרה: לכל אדם זכות לבטא ולהפיץ את עמדותיו, דעותיו ואמונותיו בכל דרך שיבחר ( לבוש, פולחן, תקשורת, הפגנה, אמנות, בדיבור, בכתב) בפומבי ובגלוי כל עוד אינו פוגע. למשל, למרות חופש הביטוי אסור יהיה לפרסם סודות בטחוניים, להוציא דיבה על אדם אחר, להסית לשנאה ואלימות.

הזכות לשם טוב ( הזכות לכבוד)

הגדרה: זכותו של אדם שלא יפורסמו אודותיו או על אורחותיו או על דעותיו מידע שיקרי שלילי.

הזכות לחופש הביטוי נפגעת מפני שמאיר נעצר לאחר שהתבטא ברשתות החברתיות לגבי דעתו על חמאס וצהל ועמדתו בזמן המלחמה.

הזכות לכבוד ( שם טוב) נפגעה לאחר שמאיר ליכלך על צהל ופירסם דברי שקר עליהם ( למשל, שטען שצהל אונס פלסטיניות).

לפי דעתי, ישנה דילמה. מצד אחד, מאיר רק התבטא והביע את דעתו בנושא אבל מצד שני זה היה התבטאויות קיצוניות שפגעו בשם טוב של צה״ל( פגיעה בזכות). אז האם הכליאה של מאיר מוצדקת או לא?

הפתרון האפשרי:

לדעתי במקרה כזה אפשר להתעלם מחופש הביטוי של מאיר מכך שיצא נגד מדינתנו והצבא שמגן עליו. הוא השתמש במילים מביישות והביע דעות קיצוניות שפוגעות בזכות השם טוב של צה״ל ומכך נובע שמאסרו מוצדק(לדעתי).

הפתרון האפשרי שלי הוא להקל על עונש המאסר של מאיר ושישלם פיצויים למדינה ולצה״ל.

# data[].attributes.attachment_link.title
המשטרה: מורה להיסטוריה חשוד ב”גילוי החלטה לבגוד” וב”הצדקת מעשי חמאס”

# data[].attributes.attachment_link.description
לפי המשטרה, מאיר ברוכין מירושלים נעצר לאחר ששלח הודעות ובהן הצדיק את פשעי האונס שביצעו מחבלי חמאס במתקפת הטרור על יישובי הדרום. ב-2020 הוא פוטר מביה”ס בראשון לציון בעקבות התבטאויות נגד צה”ל

# data[].attributes.headline
כתבה בנושא : השלטון נגד נשים באיראן שם : דניאל פלד

# data[].attributes.subject
כתבה בנושא : השלטון נגד נשים באיראן שם : דניאל פלד

# data[].attributes.body
אני בחרתי בכתבה זאת:
https://www.ynet.co.il/news/article/hj1nbbjai?utm_source=ynet.app.android&utm_medium=social&utm_campaign=general_share&utm_term=hj1nbbjai&utm_content=Header

כבר תקופה ארוכה שהשלטונות באיראן מגיבים בצורה תוקפנית מול המחאה האזרחית שמתקיימת בה. התוקפנות בה לידי ביטוי במעצרים ללא הצדקה,הרג מפגינים,הוצאה להורג וכן כליאה ,התעללות ואונס כנגד נשים שהובילו את המאבק ופעילות זכויות האדם בעד נשים באיראן.
נשים שהובילו את המאבק יושבות בכלא בתנאי מעצר נוראיים ללא מזון ומים ,מצוקה נפשית  גוברת ,עינויים קשים ומקרי אונס מזעזעים .
את סיפורן הכתבת סמדר פרי פרסמה ב07.02.2023 באתר yent באמצעות מכתבים שחלק מהאסירות  הצליחו להבריח אל מחוץ לחומות הכלא.
הכתבה מציגה מעצרים לא חוקיים ואשמות סתמיות כנגד הנשים וכן כליאה בכלא לתקופה ארוכה ללא הליך הוגן ,ללא שקיפות,ללא סיוע משפטי . בנוסף, הכתבה מציגה את סיפורן שעדיין מתרחש של נשים שפעילות למען זכויות האדם באיראן שכל רצונן הוא נשים,חיים  חופש.
נושא זה מעלה התייחסות ל3 זכויות אדם לפחות
ציין : הזכות לחיים וביטחון
הצג: כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו וזכותו לחיות ללא פחד מפני פגיעות כאלה . חובת המדינה להגן על כל בני האדם בחיים בשטחה מפני פגיעה בחייהם ובגופם בידי אחרים ולכן המדינה מפעילה מוסדות כמו צבא .
ציין : הזכות להליך הוגן
הצג: בזמן שאדם נמצא בתהליכי אכיפת החוק והעמדה לדין -חשוב ייעשה כלפיו צדק ויתייחסו אליו בהוגנות ושיישפט על ידי שופטים הגונים וניטרלי.  אדם חף מפשע עד שלא הוכחה אשמתו . כל אדם זכאי למשפט הוגן ופומבי .
ציין : הזכות לחירות  ,חופש הביטוי
הצג: לכל אדם זכות לבטא ולהפיץ עמדותיו ,דעותיו ואמונותיו בכל דרך שייבחר (לבוש ,פולחן,תקשורת,הפגנה ,אמנות ,בדיבור, בכתב) בפומבי ובגלוי כל עוד אינו פוגע . למשל , למרות חופש הביטוי אסור יהיה לפרסם סודות בטחוניים ,להוציא דיבה על אדם אחר ,להסית לשנאה ואלימות
לפי דעתי התנהלות השלטונים באיראן נגד הנשים שפעילות למען זכויות האדם פוגעת ב3 זכויות אדם . הזכות לחיים וביטחון נפגעת בכך שהמשטר באיראן פוגע בנשים בגוף ובנפש הדבר בה לידי ביטוי בהתעללות הנפשית ופיזית בבתי הכלא לדוגמא הנשים מספרות שהן נלקחות לחקירה ושמה לא באמת חוקרים אותם אלא אונסים אותם . זכות נוספת שנפגעת היא הזכות להליך הוגן שבה לידי ביטוי בעצירת נשים ללא שיידעו במה הן נאשמות וללא זכות ייצוג . מכריחים אותם לחתום על מסמכים ללא תוכן אמיתי נגדם . מתקיימים משפטים ללא סנגורים וללא ייצוג הנאשמים . זכות נוספת שנפגעת היא הזכות לחופש הביטוי . הנשים נעצרות מכיוון שהן מביעות את דעתן באמצעות הפגנות ,דיבור ,כתוב ועוד .
לדעתי הכתבה מציגה סיפורים מזעזעים שלא ניתן להתעלם מהם בימים אלו . סיפורן של נשים אמיצות שהזכויות הבסיסיות שלהן נפגעות ושהן לא מוותרות על החופש שלהן .  אני חושבת שהמשטר באיראן נורא, איך שהוא פוגע בנשים ולוקח מהן את הזכויות הבסיסיות שלהן אני חושבת שהנשים באיראן חזקות ואמיצות שלא משנה מה הן עוברות הן ממשיכות להילחם על מה שהן מאמינות בו ועל מה  שמגיע להן.
לצערי המשטר באיראן חזק והמדינות בעולם המערבי עומדות מהצד ולא עושים דבר . אני הייתי מציעה שהמדינות בעולם יתחילו לעזור לאנשים באיראן על ידי הפעלת המשטר האיראני הקודר . והייתי אומרת לנשים לא להתייאש ולהמשיך להילחם.

# data[].attributes.headline
יותר מעשרה ניצולים ממסיבת הטבע ברעים אושפזו בכפייה- ענת ליג'י 

# data[].attributes.subject
יותר מעשרה ניצולים ממסיבת הטבע ברעים אושפזו בכפייה- ענת ליג'י 

# data[].attributes.body
1. לפחות עשרה ניצולים ממסיבת הטבע ברעים אושפזו בכפייה לאחר הטבח בדרום ב-7 באוקטובר. הניצולים מהמסיבה חוו חוויות כל כך מזעזעות וטראומטיות שהיה ברור שיהיו להם טראומות לכל החיים. לכן הם אושפזו בכפייה, כי אחרת הם יכלו להיות סכנה לאחרים ולעצמם.

הכתבה לקוחה מynet ולכן היא אמינה. היא פורסמה ב13 בנובמבר, ב14:41.

נושא זה מעלה התייחסות ל-3 זכויות לפחות:

1- ציין: הזכות לפרטיות

הצג: הניצולים מהמסיבה אושפזו בכפייה. הכריחו אותם להתאשפז ולעבור טיפולים בגוף שלהם, ובכך פגעו להם בפרטיות.

2- ציין: הזכות לחופש תנועה

הצג: ברגע שהיו הניצולים בבית החולים, הם לא יכלו לעזוב אותו מכיוון שזה היה בכפייה. חופש התנועה שלהם נפגע.

3- ציין: הזכות לחירות בכללי

הצג: לא שאלו אותם אם הם רוצים להתאשפז, ובכך פגעו להם בזכות להחליט, ובכללי בחופש שלהם. במדינת ישראל לכל אדם יש אפשרות לסרב לטיפול רפואי.

3. לדעתי, סיטואציה זו מורכבת. מה שחוו הניצולים יגרום להם טראומות לכל החיים, ולכן הם יכלו לפגוע באחרים ובעצמם, ובכך לפגוע בזכות לחיים וביטחון של אחרים ושל עצמם.

אני הייתי מציעה כן לאשפז את הניצולים, כי כאשר שוקלים את הזכויות שיכולים להפגע בכל צד, רואים כי צד אחד יותר כבד ושוקע למטה. הניצולים יכלו לפגוע בחיי אדם, במיוחד בחיים שלהם. ובבית החולים הם הכי לא יכולים לפגוע בעצמם.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הממונה על תחום אשפוז כפוי במשרד המשפטים, עו"ד דניאל רז, השתתף בדיון בוועדה הבריאות של הכנסת ומסר פרטים על אשפוז בכפייה של ניצולים ממסיבת הטבע. הח"כים קיבלו עוד נתונים על הרעבת מערך בריאות הנפש לפני המלחמה. מנכ"ל משרד הבריאות, משה בר סימן טוב: "האוצר כבר מבין שיש צורך בשיפור ניכר בשכר הפסיכולוגים"

# data[].attributes.attachment_link.title
יותר מעשרה ניצולים ממסיבת הטבע ברעים אושפזו בכפייה

# data[].attributes.attachment_link.description
הממונה על תחום אשפוז כפוי במשרד המשפטים, עו"ד דניאל רז, השתתף בדיון בוועדה הבריאות של הכנסת ומסר פרטים על אשפוז בכפייה של ניצולים ממסיבת הטבע. הח"כים קיבלו עוד נתונים על הרעבת מערך בריאות הנפש לפני המלחמה.

# data[].attributes.headline
כתבה על מוגבלים ונגישות הממדים הציבוריים - נעם גרומן  

# data[].attributes.subject
כתבה על מוגבלים ונגישות הממדים הציבוריים - נעם גרומן  

# data[].attributes.body
מוגבלים מהגנה : נעם גרומן

הכתבה מכאן11 ב 19 לנובמבר 2023,

הכתבה מדברת על תושבת שדרות: דור בן עמי,

שנמצאת בסכנה כמו עשרות אלפים ברחבי הארץ שלאנשים עם מוגבלויות אין גישה או מרחב בממדים ציבוריים , ובסיפור של דור, יש הרבה בעיות כמו מרחב בממד לכיסאות גלגלים או נגישות בכניסה לממדים ציבוריים כמו עלייה לכיסאות גלגלים ברחבי העיר שדרות.

בעיית הממדים הציבוריים נמצאת כמעט בכל מקום שיש ממד ציבורי משום שבניית הממדים נבנת כך שיהיה קל להיכנס למקום מוגן אבל,

לא בכל ממד יש עלייה נגישה בכניסה ומרחב גדול מספיק וגם עם יש עלייה נגישה יש ממדים ציבוריים שבין הכביש לכניסה לממד יש מרחב פתוח שמקשה לעלות לכניסה עם כיסא גלגלים או, מרחב צר שמקשה לכניסת הכיסא גלגלים לתוך הממד.

במקרה של דור, נפגעים כמה זכויות כמו: הזכות לחים ובטחון והזכות לשוויון,

חיים וביטחון- כל אדם זכאי לבטחון ולהגנה ועל העירייה והמדינה להגן ממי שאנסה לפגוע בכל מוגבל גם פיזית וגם בטחון.

שוויון- כל בני האדם נולדו שווים ללא הבדל ולכל אחד מגיע אותו שוויון, ואסור להגביל אדם בגלל המוגבלות שלו.

לדעתי, הפתרון לבעיית הממדים הציבוריים אפשר לפתור כמו הרחבת הממד לכיסאות המוגבלים או כניסה נגישה במקום מדרגה למרחב מוגן, אבל כמות הממדים הלא נגישים ענקית ונמצאת בכל ישוב ,בכל עיר ובכל מקום שיש ממד ציבורי גם בממדים פרטים.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן | דיגיטל - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
ניסינו להיכנס למרחב מוגן עם כיסא גלגלים, זה מה שקרה

# data[].attributes.headline
זכויות אדם- הכנסת חמץ לבסיסים צבאיים בפסח. נגה שביט. 

# data[].attributes.subject
זכויות אדם- הכנסת חמץ לבסיסים צבאיים בפסח. נגה שביט. 

# data[].attributes.body
בכתבה שפורסמה על ידי יואב זיתון בYnet ב3.3.22  בשעה 11:44 מדובר על עתירת החמץ בצה"ל.

הורים של 14 חיילים ומלש"בים , עמותות חדו״ש (לחופש דת ושוויון) והפורום החילוני הגישו עתירה

ובה ביקשו לאפשר להכניס חמץ לבסיסים הצבאיים כדי

שחיילים שלא שומרים את החג יוכלו לאכול חמץ בפסח וטענו שזו כפייה דתית על כל החיילים לא לאפשר להם לאכול חמץ בפסח בבסיס.

הצבא הגיב ואמר שההוראות הכרחיות לשמירה על כשרות המזון המוגש לחיילי צה"ל בפסח, וכי הן הוצאו כדין ובסמכות.

בכתבה התייחסו גם לחיפוש החמץ בתיקים של החיילים, בית המשפט העליון טען שזה משפיל את החיילים אבל הצבא הבהיר שזה בניגוד לכללי הצבא ושזה לא קורה.

בנוסף, נערכה השוואה בין בתי החולים לבסיסים הצבאיים.

נציג המדינה הזכיר כי מודל הגיוס בישראל הוא חובה לפי החוק, ולכן יש לכבד את זכויות החיילים, ובהן הזכות לחופש דת. נציג המדינה הסביר עוד כי כניסה של חייל למטבח כתורן בפסח לאחר שאכל חמץ תפגע בהכשרת המטבח – הליך ארוך שיצטרכו לבצע מהתחלה: "לכן שונים הבסיסים מבתי החולים, שבהם המטבחים הם מתחמים סגורים שאין כניסת מאושפזים, אחיות או סטודנטים. ״

נושא זה מעלה התייחסות לשלוש זכויות לפחות:

1.  ציין: הזכות לחופש הדת:

הצג: זכותו של  אדם להחזיק בכל אמונה ו/או להשתייך לכל קבוצה דתית ולקיים כל טקס, מנהג או פולחן (כל עוד אין בפולחן משום פגיעה באדם אחר או בחברה).

2.  ציין: הזכות לחופש מדת:

הצג: לכל אדם הזכות שלא להחזיק באמונה ו/או לא להשתייך לקבוצה דתית ולא לסבול מכפיה או הטפה דתית ולא לקיים טקס או פולחן דתי בניגוד לרצונו.

3. ציין: הזכות לפרטיות:

הצג: הזכות לחיות ללא חשיפה או התערבות או חדירה לחייו ולמרחבו הפרטי בניגוד לרצונו, לגופו ולחפציו.

זכות זו יכולה להיפגע ע״י חדירה פיזית לגופו או לביתו של האדם, פרסום מידע על חייו הפרטיים, פרסום שמו או תמונות או איסוף מידע על האדם באמצעים שונים, כגון האזנות סתר.

הזכות לחופש הדת - נפגעת כאשר יאפשרו להכניס חמץ לבסיסים ולא יתנו לחיילים שומרי החג לקיים את מצוות החג כהלכה.

הזכות לחופש מדת - נפגעת כאשר לא נותנים לחיילים שהם לא שומרי החג לאכול חמץ כשהם נמצאים בבסיס.

שתי הזכויות האלו מתנגשות אחת בשנייה כי מצד אחד רוצים להכניס חמץ לבסיסים כדי לא לפגוע בזכות של החיילים לחופש מדת ולתת להם לאכול מה שהם רוצים מתי שהם רוצים אבל מצד שני לא רוצים לפגוע בזכות של החיילים לחופש הדת ולהפריע להם בקיום מצוות שמירת החג ואיסור אכילת חמץ.

הזכות לפרטיות - נפגעת כאשר מתבצעת חדירה למרחבם הפרטי של החיילים על ידי ביצוע חיפוש גופני פיזי על החיילים ועל חפציהם הפרטיים.

לפי דעתי, אי אפשר להכריח את החיילים שלא שומרים לא לאכול חמץ כשהם לא מאמינים באיסור הזה אבל מצד שני צריך להתחשב בחיילים שכן שומרים אז הפתרון שלי הוא כזה, בחלק מהבסיסים יהיה אפשר להכניס חמץ ובחלק לא תתאפשר הכנסה של חמץ ואז החיילים ששומרים את החג יוכלו בתקופה של פסח לשרת בבסיסים ששומרים והחיילים שלא שומרים יוכלו לשרת באותה התקופה בבסיס שלא שומר. וכמובן למי שלא משנה יכול לשהות באיזה בסיס שהוא רוצה בתנאי שהוא מכבד את החוקים שנקבעו.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בג"ץ הוציא צו שדורש מהצבא לנמק מדוע לא ניתן לקיים מתחמים סגורים ומוגדרים לצריכת חמץ בפסח, בתוך הבסיסים - בעקבות עתירת חדו"ש והפורום החילוני. הנשיאה חיות: "קשה לקבל שאין פתרון לכך". נציג המדינה הודה: "האוטונומיה והחירות של חיילים הרוצים לצרוך חמץ - נפגעים". הצבא הבהיר: לא מבצעים חיפושי חמץ בתיקים ובארוניות חיילים

# data[].attributes.attachment_link.title
עתירת החמץ בצה"ל: העליון רמז שיורה לאפשר מזון חמץ בבסיסים

# data[].attributes.attachment_link.description
בג"ץ הוציא צו שדורש מהצבא לנמק מדוע לא ניתן לקיים מתחמים סגורים ומוגדרים לצריכת חמץ בפסח, בתוך הבסיסים - בעקבות עתירת חדו"ש והפורום החילוני. הנשיאה חיות: "קשה לקבל שאין פתרון לכך". נציג המדינה הודה: "האוטונומיה והחירות של חיילים הרוצים לצרוך חמץ - נפגעים".

# data[].attributes.headline
חוק איסור ההפלות בארה״ב

# data[].attributes.subject
חוק איסור ההפלות בארה״ב

# data[].attributes.body
https://www.ynet.co.il/news/article/bykpo00abt

1.סיכום הכתבה:

החוק שאוסר הפלות מהשבוע השישי להריון נכנס לתוקף בטקסס. החוק לא מחריג מקרי אונס, ומאפשר לכל אזרח לתבוע מי שיסייע להפלה.

לא רק שאזרחים רבים מוחים ומתנגדים לחוק החדש, גם ביידן ביקר אותו בתקיפות ואמר: ״החוק שעבר בטקסס יפגע משמעותית בגישה של נשים לטיפול רפואי שדרוש להן. החוק גם מפר באופן בוטה את הזכות החוקתית שנקבעה בפסק הדין 'רו נגד ווייד', שנשמרה כתקדים במשך כמעט חצי מאה".

טענת מושל טקסס היא שחשוב להגן על הזכות לחיים.

חמשת הממי״ם:

-מי?: ynet, AP

-מתי?: ב 2.9.21 בשעה 3:09

-מה?: בטקסס נכנס לתוקף חוק שאוסר הפלות מהשבוע השישי להריון וחולל סערה: הפגנות רבות בכל רחבי ארה״ב.

-מהיכן?: ynet, AP

-מדוע?: אזרחים רבים חושבים שהחוק החדש פוגע בזכויות של הנשים על הגוף שלה ולא הוגן כלפיהן ולכן הם מוחים, בטענה שאימהות צריכה להיות מרצון ולא מאילוץ בגלל חוק. הכתבה פורסמה כדי לעדכן מה קורה אחרי שהחוק נכנס לתוקף.

2.הזכויות שבאות לידי ביטוי בכתבה:

הזכות לפרטיות- הזכות לחיות ללא חשיפה או התערבות או חדירה לחייו ולמרחב הפרטי שלו בניגוד לרצונו, לגופו ולחפציו. זכות זו יכולה להיפגע ע״י חדירה פיזית לגופו או לביתו של האדם, פרסום מידע על חייו הפרטיים, פרסום שמו או תמונתו אואיסוף מידע על האדם באמצעים שונים, כגון האזנות סתר.

הזכות לחיים וביטחון- כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו וזכותו להיות ללא פחד מפני פגיעות כאלה. חובת המדינה להגןעל כל בני האדם החיים בשטחה מפני פגיעה בחייהם ובגופם בידי אחרים ולכן המדינה מפעילה מוסדות כמו צבא ומשטרה.

החוק נגד הפלות מגן על זכות החיים וביטחון של העובר, מתוך טענה שהפלה פוגעת בזכות הזאת אצל העובר. מנגד, החוקהזה פוגע בזכות הפרטיות של האישה, מפני שהיא לא חייבת לסחוב עובר ברחם שלה אם היא לא רוצה.

3.מה דעתי על האירוע ואיזה פתרון הייתי מציעה?

לפי דעתי, החוק הזה פוגע בזכויות הבסיסיות של האישה, ושעד שהעובר לא נולד, הזכויות שלו בטח לא צריכות להתעלות על זכויות האישה. הפתרון שאני מציעה הוא לבטל את החוק הזה, כדי להגן גם על נפגעות אונס או נשים שלא מוכנות ללדת ולהיות אמא. ולפי דעתי, גם אם האישה רוצה את הילד, היא עדיין צריכה שיהיה לה לפחות זכות להפיל אותו, מפני שזה הגוף שלה והיא מחליטה מה טוב בשבילה, לא חוק.

# data[].attributes.attachment_link.title
חוק נגד הפלות נכנס לתוקף בטקסס וחולל סערה: ”מחפיר”

# data[].attributes.attachment_link.description
בית המשפט העליון לא התערב, וחוק שאוסר הפלה מהשבוע השישי להיריון נכנס לתוקף בטקסס - וימנע יותר מ-85% מההפלות בה. החוק לא מחריג מקרי אונס, ומאפשר לכל אזרח לתבוע מי שיסייע להפלה. ביידן הבטיח להיאבק, במרפאות סיפרו על עומסים בלילה שלפני כניסת החוק לתוקף: ”רופאים בכו”

# data[].attributes.headline
הכתבה שבחרתי היא כתבה על מנהיג מרד נגד רוסיה שמת כנגד רצונו.

# data[].attributes.subject
הכתבה שבחרתי היא כתבה על מנהיג מרד נגד רוסיה שמת כנגד רצונו.

# data[].attributes.body
הכתבה פורסמה על ידי ynet והסוכנויות ב24.08.23 הכתבה מדבר על התרסקות המטוס של מנהיג המרד נגד פוטין ברוסיה ביידן בתגובה:״אני לא מופתע״.

רוסיה טוענת שפוטין לא קשור למקרה אבל עוברי אורח טוענים שראו משהו שנראה כמו טיל פוגע במטוס ומפוצץ אותו

נושא זה מעלה התייחסות לשתי זכויות

ציין:הזכות לחופש הביטוי

הצג:כל בני האדם יכולים להביא את הדעות שלהם אפילו אם הם קיצוניות מבלי שיפגעו בהם אלה אם אתם פוגעים בזכות של האחר תוך כדי שאתם מביעים את הזכות שלכם ואז זה לא פגיעה בזכות שלך.

ציין:הזכות לחיים וביטחון

הצג: לכל בן אדם יש זכות לחיות מבלי שום חשש שיפגעו בזכות הזאת גם אם הם עושים משהו שלא נראה לך בעין ואתה חושב שזה לא בסדר עדיין אין לך את הזכות לפגוע לו בזכויות.

לפי דעתי צריך לאשר לאנשים להביע את הדעות שלהם מבלי שיפגעו בהם, במקרה זה פגעו בזכות של יבגני פרגיז׳ין בכך שפוצצו לו את המטוס בגלל שהביע את הדעה נגד פוטין וזה כנראה לא בא לו טוב בעין אז הוא הרג אותו.

אני מציג שצריך לתת לכולם את חופש הביטוי למרות שזה כנראה לא יקרה כי תמיד יש אנשים שלא יכבדו את הזכות הזאת וגם אם זאת הדעה הכי מכבדת שיש לפעמים יש אנשים שזה לא בא להם בקליל ואז הם פוגעים בזכות הזאת.

יאיר רביב

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ערוץ טלגרם שמזוהה עם "קבוצת וגנר" אישר כי ראש חברת שכירי החרב נהרג אמש בהתרסקות מטוס ברוסיה, חודשיים אחרי המרד שהנהיג בראשי הצבא: "המטוס הפרטי שלו הופל, עלה באש עוד לפני שהתרסק". הרשויות אישרו שפריגוז'ין היה על המטוס שהתרסק - ביחד עם מפקד "קבוצת וגנר". ביידן: "זה לא מפתיע אותי. יש מעט דברים שמתרחשים ברוסיה שלא קשורים לפוטין"

# data[].attributes.attachment_link.title
ברוסיה מאשרים: מנהיג המרד נהרג בהתרסקות. ביידן: אני לא מופתע

# data[].attributes.attachment_link.description
ערוץ טלגרם שמזוהה עם "קבוצת וגנר" אישר כי ראש חברת שכירי החרב נהרג אמש בהתרסקות מטוס ברוסיה, חודשיים אחרי המרד שהנהיג בראשי הצבא: "המטוס הפרטי שלו הופל, עלה באש עוד לפני שהתרסק". הרשויות אישרו שפריגוז'ין היה על המטוס שהתרסק - ביחד עם מפקד "קבוצת וגנר". ביידן: "זה לא מפתיע אותי.

# data[].attributes.headline
התאילנדים החטופים בעזה-מורן מנשרי

# data[].attributes.subject
התאילנדים החטופים בעזה-מורן מנשרי

# data[].attributes.body
כבר 45 ימים שאנחנו שומעים יום יום את זעקת המשפחות הישראליות של השבויים בעזה, אבל אי פעם שמענו על זעקת המשפחות של החטופים התאילנדים?

בכתבה שהועלתה באתר Ynet על ידי הכתב רן עזר לפני כחמישה ימים, מספרים לנו על המחיר הכבד ששילמו העובדים הזרים מתאילנד שהגיעו לארץ רק בשביל לעבוד ולהתפרנס ומצאו את עצמם חטופים במקום שהם לא מכירים בלי לדעת מדוע, למה מגיע להם להיחטף על ידי ארגון החמאס אם הם רק באו לעבוד בישראל.

ממשלת תאילנד מודיעה כי בשביעי לאוקטובר זוהו כ39 נרצחים תאילנדים (כל יום מזוהים עוד גופות שהוגדרו כחטופים) 19 פצועים ו25 חטופים!

נושא זה מעלה 2 זכויות שנפגעו"

1. הזכות לחיים וביטחון

הזכות לחיים וביטחון נפגעת מפני שרצחו חלק מאותם תאילנדים! רצחו אותם מבלי שום סיבה, ואת החלק האחר חטפו ואין לדעת מה המסכנים עוברים בשבי החמאס.

2. הזכות לשיווין

המטרה של החמאס הייתה לרצוח ולחטוף יהודים וישראלים, מה עשו העובדים התאילנדים שנקלעו לסיטואציה הלא נכונה? לאף אחד לא מגיע לעבור את מה שעברנו באותו יום, לא לישראלים ולא לתאילנדים.

דעתי לגבי האירוע היא שהמקרה מזעזע, אני לא מסוגלת לחשוב על הישראלים והתאילנדים המסכנים שמצאו את עצמם בשבי החמאס, אני לא מסוגלת לחשוב על משפחותיהם ועל מה שעובר עליהם, לדעתי, בשביל להשיב את התאילנדים החטופים ממשלת תאילנד חייבת להתערב ולעשות הכל למען החזרת אזרחיה.

# data[].attributes.attachment_link.title
"רק רצו לעבוד": המאבק בתאילנד לשחרור החטופים, וזעקת המשפחות

# data[].attributes.attachment_link.description
בבנגקוק מקפידים שלא לנקוט עמדה ולתמוך בישראל, מחשש שיפגעו במשא ומתן שהם מנהלים לשחרור החטופים התאילנדים שמוחזקים בידי חמאס ברצועת עזה. "אל תעשו להם כלום, הם לא קשורים", קוראות המשפחות

# data[].attributes.headline
משבר הקורונה פגע בזכויות האדם של כולנו-דניאל ליברמן

# data[].attributes.subject
משבר הקורונה פגע בזכויות האדם של כולנו-דניאל ליברמן

# data[].attributes.body
מי- הכותב הוא פרופ' יובל שני. כל העולם מעורב במקרה.

מתי- הכתבה נכתבה ב-13 בדצמבר 2020. המקרה התחיל בסין, ב-17 בנובמבר 2019. באמצע פברואר 2020 החלה מגפת הקורונה להתפשט במהירות בכל רחבי העולם.

מהיכן- המקרה התחיל בסין והתפשט במהירות בכל רחבי העולם. המידע מהאתר "המכון הישראלי לדמוקרטיה". המקור אמין, אך האתר הוא לא אתר חדשות, יש לו דעה/נטייה.

מה- המאמצים להגביל את התפשטות הנגיף הובילו למגבלות חסרות תקדים, שהובילו לשיח ציבורי חשוב ומבורך בשאלות הנוגעות לזכויות אדם, אולם משבר הקורונה הוביל להתפתחויות מדאיגות שצריכות להדליק נורות אזהרה לכולנו.

מדוע- המקרה קרה בשל הצורך להגן על המדינה ובניסיון להפחית את מספר החולים/הנדבקים אך בדרך גרם לפגיעה בזכויות.

הזכויות הבאות לידי ביטוי בכתבה הן:

הזכות לחיים ובטחון -

כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו ובזכותו להיות ללא פחד מפני פגיעות כאלה. חובת המדינה להגן על כל בני האדם החיים בשטחה מפני פגיעה בחייהם ובגופם בידי אחרים ולכן המדינה מפעילה מוסדות כמו צבא ומשטרה.

הזכות נפגעה במסגרת המאמצים להגביל את התפשטות הנגיף.

הזכות לחירות (חופש התנועה) -

חירותו של כל אדם לנוע בחופשיות ממקום למקום, להימצא בכל מקום ולהתגורר בכל מקום בחופשיות ללא הגבלה, בתוך המדינה ומחוצה לה. יש לזכות זו הגבלות מוצדקות כמו לא להיכנס לשטח של אדם אחר או שטח צבאי או מצבים כמו כליאה, מעצר בית, עיכוב יציאה מהארץ, צו איסור כניסה למקומות שונים או אשפוז בכפיה.

הזכות נפגעה בכך שהיו סגרים (איסור יציאה מבתים).

הזכות לחירות ( חופש העיסוק) -

לכל אדם הזכות לעבוד בכל עבודה, מקצוע, משלח יד (בכפוף להכשרה נדרשת ו / או רישוי). אסור להעסיק: סחר בסמים, רוצח שכיר , הימורים בלתי חוקיים, זנות, סחר בנשים.

הזכות נפגעה בכך שהיו תקופות בהן רוב המקומות לא עבדו / פעלו.

3. לדעתי, למרות שיותר זכויות נפגעו מאשר מומשו, זה היה הדבר הנכון לעשות מפני שהפגיעה הייתה זמנית ולא תמידית. אני מציעה לאשר התקהלויות, אך להגביל את הכמות.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
פרופ′ יובל שני

# data[].attributes.attachment_link.title
משבר הקורונה פגע בזכויות האדם של כולנו

# data[].attributes.attachment_link.description
המאמצים להגביל את התפשטות הנגיף הובילו למגבלות חסרות תקדים, שהובילו לשיח ציבורי חשוב ומבורך בשאלות הנוגעות לזכויות אדם, אולם משבר הקורונה הוביל להתפתחויות מדאיגות שצריכות להדליק נורות אזהרה לכולנו

# data[].attributes.headline
איטליה רוצה לאסור פונדקאות בחו"ל, ומאיימת על ההורים במאסר-חן גכטמן

# data[].attributes.subject
איטליה רוצה לאסור פונדקאות בחו"ל, ומאיימת על ההורים במאסר-חן גכטמן

# data[].attributes.body
ממשלת הימין של איטליה מתחילה לקדם חוק חדש שלפיו יאסר על אזרחים איטלקיים להביא ילדים בפונדקאות.

מי שיעבור על החוק יכול להשלח לעד 3 שנות מאסר ולהיקנס במיליון אירו.

כבר משנת 2004 החוק האיטלקי אסר פונדקאות באיטליה.

הכתבה לקוחה מynet ופורסמה בתאריך 20.6.2023

נושא זה מעלה התיחסות ל2 זכויות לפחות:

חופש הביטוי- הזכות הזאת נפגעת פה מפניי שלא מאפשרים לאנשים לבטא את עצמם במאה אחוז ולעשות מה שהם רוצים.

הזכות לשוויון- הזכות הזאת נפגעת פה מפני שאם זוג הומוסקסואלי רוצה להביא ילד לעולם אין לו אפשרות חוץ מפונדקאות ואוסרים אליהם את זה אבל לזוג של גבר ואישה מותר להביא ילדים לעולם.

לפי דעתי זה יהיה ממש לא בסדר לאסור פונדקאות מפני שיש זוגות של גבר וגבר או אישה ואישה שפונדקאות זו האופציה היחידה שלהם להביא ילדים לעולם ואני הייתי מציאה שלא לאסור את האופציה לפונדקאות.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
רה"מ מהימין הקיצוני ג'ורג'ה מלוני, שדורשת לשמור על "המשפחה המסורתית", תומכת בחוק שימנע מהורים להביא לעולם ילדים אפילו בחו"ל, ויקנוס אותם במיליון אירו. האופוזיציה: "זה נגד להט"בים". 30 שנה לקריסת ברית המועצות: אסטוניה אישרה נישואים חד-מיניים, המדינה הבלטית הראשונה שעושה זאת

# data[].attributes.attachment_link.title
איטליה רוצה לאסור פונדקאות בחו"ל, ומאיימת על ההורים במאסר

# data[].attributes.attachment_link.description
רה"מ מהימין הקיצוני ג'ורג'ה מלוני, שדורשת לשמור על "המשפחה המסורתית", תומכת בחוק שימנע מהורים להביא לעולם ילדים אפילו בחו"ל, ויקנוס אותם במיליון אירו. האופוזיציה: "זה נגד להט"בים". 30 שנה לקריסת ברית המועצות: אסטוניה אישרה נישואים חד-מיניים, המדינה הבלטית הראשונה שעושה זאת

# data[].attributes.headline
המעורבים הם האישה ויונ

# data[].attributes.body
המעורבים הם האישה ויונתן הירש.

מה שקרה זה בעצם שיונתן הירש נבע באוטובוס ואז אישה אחת הקניטה את יונתן בכך שאמרה לו שהוא לא שירת, אך יונתן הוא קצין במילואים וכשהבינו שטעתה היא המשיכה להטיח בו עלבונות כמו- למה אתה חובש כיפה, השוותה את הציבור בחרדי לכת ולאחר. לאחר מכן יונתן העלה את הסרטון לרשת ולא ציפה להתפרסות כזו.

זה קרה ב19.06.2019

זה קרה באוטובוס בהוד השרון.

זה קרה מכיוון שהאישה חשבה שיונתן לא שירת ולפי דעתה זה לא הוגן שאחרים בישראל כן משרתים אך חרדים לא.

הזכויות הבאות לידי ביטוי הם

שיוויון

מכיוון שכל בני האדם הם שווים לא קשור לדת ואי אפשר להפלות בן אדם רק בגלל המראה שלו או דתו או לבושו.

הזכותה לחירות

חופש הדת

זו זכותו להיות דתי ויש עוד אנשים שלא משרתים וזו זכותו לשרת בצבא או לא לקרת.

הזכות לכבוד

הזכות לפרטיות

זו זכותו לא להגיד לה כלום על אם הוא שירת או אם לא שירת.

מה שאני הייתי עושה זה הייתי מבקשת ממנה לעצור מכיוון, ואם הייתי במצב של יונתן הייתי מתעלמת או יורדת מהאוטובוס.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
‏הקצין החרדי, חסיד בעלז, עו"ד ישראל יונתן הירש מהוד השרון בן ה-26 הותקף היום (שני) במהלך נסיעה באוטובוס בעיר על ידי אלמונית שקראה לו קריאות גנאי על היותו 'משתמט', זאת למרות שהוא סרן במיל, ששירת שירות קרבי ביחידה מיוחדת ומהווה גשר לסובלנות, כפי שנחשף ל ראשונה במיינט לפני כשנתיים

בסרטון שהופץ ברשתות החברתיות מתועדת מתקפה בוטה על הקצין הירש, על ידי אחת מהנוסעות דבר שהוביל אותו לענות בחריפות תוך קריאות "תתביישי לך, תתביישי לך".

יונתן הירש נולד לקהילת בעלז המקורית בתל אביב לזוג הורים אקדמאיים שחזרו בתשובה במסגרת החסידות, הוא הבכור מבין שמונת אחיו ואחיותיו וככזה הוא גם מנהיג מלידה, שבנוסף לכל הקריירה האקדמית והצבאית שלו הוא גם ראש צוות זק"א בתל אביב ועד לא מזמן מנכ"ל אגודת הסטודנטים בקמפוסים החרדיים של הקריה האקדמית אונו.

זו לא הפעם הראשונה שהירש נחשף לציבור. באוגוסט 2019 הוא פרסם סרטון ויראלי שזכה למאות אלפי צפיות ולאלפי שיתופים והסעיר את הרשת. בסרטון תיאר הירש תקיפה מילולית חריפה שאירעה בקניון שרונים בהוד השרון ביום שישי עם הקניות לשבת, עת נהגת ניסתה לדרוס אותו, הוציאה לו אצבע משולשת וקראה לו 'משתמט' זאת למרות שהוא קצין מוערך. גם אז אלו היו ימים שלפני בחירות וההסתה והקיטוב הגיעו לשיאם: "לא האמנתי שהסרטון הזה יגרור כל כך הרבה שיתופים ותגובות, חבל שהגענו אז למקרים כאלה בגלל הסתה פרועה של גורמים כאלו ואחרים לקראת הבחירות. פניתי אז בסרטון לעם ישראל שבואו ונעצור את זה לפני שנגיע למקומות יותר גרועים. לצערי, לא הרבה השתנה, אבל אני די אופטימי שבארבע אמות שלי אני מצליח לשלב בין שני העולמות".

# data[].attributes.attachment_link.title
הקצין יונתן הירש הותקף באוטובוס בהוד השרון: "פיאות ושטריימל? לך לצבא" (וידאו)

# data[].attributes.attachment_link.description
בסרטון שהופץ ברשתות החברתיות מתועדת מתקפה בוטה על סרן במיל' הירש, יוצא סיירת חרוב, על ידי אחת מהנוסעות דבר שהוביל אותו לענות בחריפות תוך קריאות "תתביישי לך, תתביישי לך". צפו

# data[].attributes.headline
הומוסקסואליות בקטאר

# data[].attributes.subject
הומוסקסואליות בקטאר

# data[].attributes.body
הכתבה פורסמה ב08/11/22 מאתר החדשות yent. המקרה קרה בקטאר שממוקמת הישבשת אסיה. בקטאר נאמרו אמירות הומופוביות כלפי הלהט״בים שרוצים להגיע לצפות במונדיאל למשל : הומוסקסואליות זה נזק מוחי,הם חוששים שילדים קטנים יחשפו ל״משהו לא טוב״ והומוסקסואליות זה ׳חראם׳ (דבר אסור על פי ההלכה האיסלמית). הקטארים לא רוצים שהלהט״בים יבואו לקטאר בגלל דעתם הדתית ושהם חושבים שההומוסקסואליות זה ׳חראם׳

זכויות שנפגעו ללהט״בים: חופש הביטוי-חופש הביטוי לכל אדם זכות לבטא ולהפיץ את עמדותיו, דעותיוואמונותיו בכל דרך שיבחר (לבוש, פולחן, תקשורת, הפגנה, אמנות, בדיבור, בכתב) בפומבי ובגלוי כל עוד אינופוגע. למשל, למרות חופש הביטוי אסור יהיה לפרסם סודות בטחוניים, להוציא דיבה על אדם אחר, להסיתלשנאה ואלימות .

שם טוב-הזכות לשם טוב זכותו של אדם שלא יפורסמו אודותיו או על אורחותיו או על דעותיו מידע שיקרישלילי.

זכויות שנפגעו לקטארים:

חופש הדת- זכותו של אדם להזיק בכל אמונה ו/או להשתייך לכל קבוצה דתית ולקיים כל טקס,מנהג או פולחן.

הדעה שלי היא שהלהט״בים יוכלו לבוא לראות את המשחקים בגלל שקטאר ידעה שתיהיה בעיה אם האנשים הומואים ובכל זאת הסכימו לארח את המונדיאל ואין סיבה לערב דעה דתית אם כדורגל. לפי דעתי הפתרון הוא שיהיה הסכם בין שתי הקבוצות שזה לא יגיע למצבים של אלימות ופיזית ומילולית ואם אחד הצדדים מפר את העסקה אותו צד יפצע את הצד השני בכסף או בכל המצעי אחר שהוא אותו צד בוחר זה

https://www.ynet.co.il/news/article/s1kidyobj

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כדורגלן עבר קטארי שמחזיק בתפקיד רשמי גרם נזק תדמיתי נוסף למדינה המוסלמית השמרנית. בהתבטאויות שהעלו שוב את החשש מהיחס של קטאר לאוהדים הלהט"בים שיגיעו החודש לצפות במשחקים אמר "שגריר המונדיאל" חאליד סלמאן: "הומוסקסואליות היא נזק מוחי. הם יצטרכו לכבד את החוקים שלנו". סלמאן התראיין לטלוויזיה הגרמנית, נציג מטעמו הפסיק את הראיון

# data[].attributes.attachment_link.title
"שגריר המונדיאל" של קטאר: "הומוסקסואליות זה נזק מוחי"

# data[].attributes.attachment_link.description
כדורגלן עבר קטארי שמחזיק בתפקיד רשמי גרם נזק תדמיתי נוסף למדינה המוסלמית השמרנית. בהתבטאויות שהעלו שוב את החשש מהיחס של קטאר לאוהדים הלהט"בים שיגיעו החודש לצפות במשחקים אמר "שגריר המונדיאל" חאליד סלמאן: "הומוסקסואליות היא נזק מוחי. הם יצטרכו לכבד את החוקים שלנו".

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות אדם, סיפורה של אלינה פלחטי. בר מזוריק

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות אדם, סיפורה של אלינה פלחטי. בר מזוריק

# data[].attributes.body
מי? המעורבים בכתבה הן אלינה פלחטי ואמה. הכתבה נכתבה על ידי קורין אלבז-אלוש.

מתי? לא ידוע מתי המקרה קרה אך ניתן להסיק שהוא קרה ימים ספורים אחרי ה7 באוקטובר. הכתבה פורסמה ב13/11/23.

מהיכן? המקרה קרה בבית העלמין בבית שאן. המידע נלקח מynet לכן הכתבה פורסמה ככתבה חדשותית אך גם כדי להעלות את המודעות למקרה הקשה שהאמא עברה. ההקשר זה המלחמה.

מה? הכתבה מדברת על נערה אשר נרצחה באכזריות בתקיפה של חמאס ב7 באוקטובר, ונקברה מחוץ לבית הקברות רק בגלל שלא סיימה את תהליך הגיור שלה.

מדוע? המקרה קרה בגלל שאלינה לא סיימה את תהליך הגיור שלה, וגם בגלל חוסר ההתחשבות של מי שאחראי על בית העלמין.

הזכויות שעולות מן הכתבה:

הזכות לשוויון: הזכות לשוויון משמעה שוויון בזכויות ובחובות בחברה, ללא הבחנה לפי קריטריונים לא רלוונטיים, שעשויים לכלול גזע, מין, גיל, שפה, לאום, דת, נטייה מינית, השקפה פוליטית ואידואלוגיה.

חופש מדת: חירות זו מאפשרת לכל אזרח לבחור שלא להשתייך לדת כלשהי או לעדה דתית כלשהי, שלא לקיים פולחן, מנהגים, חוקים או ציוויים הנובעים מהשתייכות זו, וליהנות מכל זכויות האזרח המקובלות במדינתו ללא קשר לדת.

חופש הדת: חופש הדת הוא זכות אדם המבטאת את החופש של כל אדם (או קהילה) לבחור בדת או אמונה מסוימת, להאמין בה, לנקוט את כל הפעולות שאמונתו מחייבת, להימנע מכל הפעולות שאמונתו אוסרת, והכל כדי להגשים הלכה למעשה את אמונתו.

כיצד הזכויות האלה באות לידי ביטוי בכתבה?

חופש השוויון: לאלינה מגיעה להיקבר בתוך בית הקברות עם כל שאר היהודים בלי שום קשר לדת שלה.

חופש מדת: בית העלמין ״כפה״ על אלינה להיקבר מחוץ לבית הקברות רק בגלל הדת שלה.

חופש הדת: בבית העלמין עצמו נקברים יהודים,הוא לא יכל לתת לאלינה להיקבר בתוך בית הקברות כי זה נוגד את חוקי הדת היהודית.

במקרה הזה זכות הדת וזכות מדת מתנגשות זו בזו. בית העלמין בסך הכל שמר על חוגי הדת שלו אך במעשה זה הוא פגע בכבוד של האמא ובכבוד של הבת אלינה שנרצחה ביחד עם אלפי אנשים יהודים ולא יהודים בטבח.

לפי דעתי בית העלמין היה צריך למצוא חלקה חדשה לאנשים לא יהודים ששם יכל לקבור את אלינה מבלי לפגוע בכבודה של אמא ושל אלינה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אמה של אלינה פלחטי סיפרה בדמעות על בתה שנרצחה במסיבה, בעיצומו של תהליך גיור: "במודעת האבל לא כתבו שאנחנו יושבים שבעה, אמרו שאנחנו 'מקבלים אורחים'". ועדת הקליטה קיימה הבוקר דיון מיוחד בנושא זירוז הליכי גיור למגויסים למלחמה. יו"ר הוועדה פורר: "אני מתבייש בשם מדינת ישראל"

# data[].attributes.attachment_link.title
"ביזוי המת": אלינה נרצחה ברעים ונקברה מחוץ לגדר כי לא השלימה תהליך גיור

# data[].attributes.attachment_link.description
אמה של אלינה פלחטי סיפרה בדמעות על בתה שנרצחה במסיבה, בעיצומו של תהליך גיור: "במודעת האבל לא כתבו שאנחנו יושבים שבעה, אמרו שאנחנו 'מקבלים אורחים'". ועדת הקליטה קיימה הבוקר דיון מיוחד בנושא זירוז הליכי גיור למגויסים למלחמה. יו"ר הוועדה פורר: "אני מתבייש בשם מדינת ישראל"

# data[].attributes.headline
גזענות צהובה

# data[].attributes.subject
גזענות צהובה

# data[].attributes.body
גזענות צהובה

מי שהיה מעורב במקרה הוא: טאלב, ערן זהבי (שחקן מכבי תל אביב), שחקני מכבי תל אביב,   קומץ אוהדים של קבוצת מכבי תל אביב.

מתי זה קרה: בתאריך ינואר 12/2023

הכתבה נכתבה באתר: gfn אתר ספורט

מה קרה באירוע: מה שקרה באירוע זה שבסיום המשחק קומץ אוהדים מקבוצת מכבי תל אביב צעקו וקראו קריאות גזעניות לעבר שחקן מהקבוצה היריבה.

מדוע זה קרה: זה קרה בגלל שאוהדים של מכבי תל אביב חשבו שזה יכול להפריע או להוציא את השחקן מריכוז.

הזכיות שנפגשו הם:

זכות הכבוד היא: הזכות שלא להיות חשוף ולא להיות נתון ליחס משפיל מבזה מזלזל פוגעני או יחס אכזרי ובלתי אנושי.

חופש הדת: לכל אדם הזכות להחזיק באמונה או להשתייך לכל קבוצה דתית ולקיים טקס

זכות לשוויון: כל בני האדם שווים ללא הבדל דת מין גזע העדפה מינית צבע אור מוצא ומראה חיצוני

דעתי על האירוע שקרה: אני חושב שצריך לגנות כל אלימות שהיא גם פיזית וגם מילולית וצריך לתת לקמוץ אוהדים ההם עונש גדול והם הם יחשבו לא לעשות את זה בגלל העונש.

# data[].attributes.headline
גזענות צהובה

# data[].attributes.subject
גזענות צהובה

# data[].attributes.body
גזענות צהובה

מי שהיה מעורב במקרה הוא: טאלב, ערן זהבי (שחקן מכבי תל אביב), שחקני מכבי תל אביב,   קומץ אוהדים של קבוצת מכבי תל אביב.

מתי זה קרה: בתאריך ינואר 12/2023

הכתבה נכתבה באתר: gfn אתר ספורט

מה קרה באירוע: מה שקרה באירוע זה שבסיום המשחק קומץ אוהדים מקבוצת מכבי תל אביב צעקו וקראו קריאות גזעניות לעבר שחקן מהקבוצה היריבה.

מדוע זה קרה: זה קרה בגלל שאוהדים של מכבי תל אביב חשבו שזה יכול להפריע או להוציא את השחקן מריכוז.

הזכיות שנפגשו הם:

זכות הכבוד היא: הזכות שלא להיות חשוף ולא להיות נתון ליחס משפיל מבזה מזלזל פוגעני או יחס אכזרי ובלתי אנושי.

חופש הדת: לכל אדם הזכות להחזיק באמונה או להשתייך לכל קבוצה דתית ולקיים טקס

זכות לשוויון: כל בני האדם שווים ללא הבדל דת מין גזע העדפה מינית צבע אור מוצא ומראה חיצוני

דעתי על האירוע שקרה: אני חושב שצריך לגנות כל אלימות שהיא גם פיזית וגם מילולית וצריך לתת לקמוץ אוהדים ההם עונש גדול והם הם יחשבו לא לעשות את זה בגלל העונש.

אוהד ברדוגו ט5

# data[].attributes.headline
גזענות צהובה

# data[].attributes.body
גזענות צהובה

מי שהיה מעורב במקרה הוא: טאלב, ערן זהבי (שחקן מכבי תל אביב), שחקני מכבי תל אביב,   קומץ אוהדים של קבוצת מכבי תל אביב.

מתי זה קרה: בתאריך ינואר 12/2023

הכתבה נכתבה באתר: gfn אתר ספורט

מה קרה באירוע: מה שקרה באירוע זה שבסיום המשחק קומץ אוהדים מקבוצת מכבי תל אביב צעקו וקראו קריאות גזעניות לעבר שחקן מהקבוצה היריבה.

מדוע זה קרה: זה קרה בגלל שאוהדים של מכבי תל אביב חשבו שזה יכול להפריע או להוציא את השחקן מריכוז.

הזכיות שנפגשו הם:

זכות הכבוד היא: הזכות שלא להיות חשוף ולא להיות נתון ליחס משפיל מבזה מזלזל פוגעני או יחס אכזרי ובלתי אנושי.

חופש הדת: לכל אדם הזכות להחזיק באמונה או להשתייך לכל קבוצה דתית ולקיים טקס

זכות לשוויון: כל בני האדם שווים ללא הבדל דת מין גזע העדפה מינית צבע אור מוצא ומראה חיצוני

דעתי על האירוע שקרה: אני חושב שצריך לגנות כל אלימות שהיא גם פיזית וגם מילולית וצריך לתת לקמוץ אוהדים ההם עונש גדול והם הם יחשבו לא לעשות את זה בגלל העונש.

אוהד ברדוגו ט5

# data[].attributes.body
עבודה  במסע בנושא זכויות אדם. אילי פרנס

מי? כלכליסט

מתי? 24.06.2022

מה? שופטי בית המשפט העליון באמריקה ביטלו את תהחוק על הפלות שניכתב לפני 50 שנה שאומר שמותר לנשים לעשותהפלה בהחראה של 6 שופטים על שלוש עבר החוק .מליוני פעילי נשים בעולם זוהמים מההחלטה ואומרים שאמריקה חוזרתמאה שנים אחורה ,החוק קודם על ידי נוצרים ימנים ואילו ש60 אחוז מאמריקאים נגד מה שהביערו.

מהיכן? כלכליסט חדשות הארץ

מדוע? בהחלטה של בית המשפט העליון נכתב שהפסק דין  נכתב לפני 50 שנה היה שגוי כי אין בחורה האמריקאית אזכורלבצע הפלות החוק קודם על ידי רפובליקנים שמרנים שהיו מעוניינים שהים להגביל או לאסור הפלות.

הזכויות הבאות לידי ביטוי בכתבה :

הזכות לפרטיות - בעצם החוק אומר שנשים לא יכולות לעשות הפלה של משהוא בגוף שלהם סוג של איבר בגוף שהממשלהיכולה להחליט בישבילם. והזכות לפרטיות אומרת לחיות ללא התערבות או חדירה לחיים ולמרחב הפרטי של מישהוא בניגודלרצנו וזה מתנגד שם כי אישה עם היא רוצה לעשות הפלה לא יכולה להחליט בישביל עצמה.

הזכות לחיים ובטחון- במקרה הזה יש יתנגשות בין הזכות לחיים שזה בעצם מה שהקטולים אומרים שבעצם הורגים חייםשל תינוק שהזכות של חיים ובטחון אומרת שלכל אדם יש זכות שלא יפגעו בגופו ובנפשו וחובת המדינה  להגן על כל בניהאדם החיים בשיטחה.

וזה מתנגש עם הזכות לפרטיות של האישה שמחליטים לה בעצם על הגוף שלה והפרטיות שלה.

לפי דעתי החוק לא צודק בשום צורה וגורם לכול מיני דברים לא טובים החוק בעצם אומר שאישה לא יכולה לעשות הפלותובזמן שעושים את ההפלה התינוק הוא עדיין סוג של איבר ולא תינוק ועם האישה לא אוצה את התינוק אז זה סתם להביאאת התינוק לחיים לא טובים או שימסרו את התינוק לאימוץ או שהוא יגדל עם אמא שלא רומה קשר אימו וזה יכול לימנע כולכך בקלות בלתת לכול אחד לעשות מה שבראש שלו ולא להחליט מה לעשות והמקרה הזה קורה באמריקה לא בצפון קוראיהאמריקה מדינה דמוקרטית וזה לא הגיוני שיוצא חוק כזה בשנת 2022 .

אילי פרנס ט7

# data[].attributes.headline
משבר הקורונה פגע בזכויות האדם של כולנו.  עבודה בזכויות אדם-הראל שונאמי

# data[].attributes.subject
משבר הקורונה פגע בזכויות האדם של כולנו.  עבודה בזכויות אדם-הראל שונאמי

# data[].attributes.body
1) ניתוח כתבה

מי: יובל שני

מתי? 13 בדצמבר 2020

מה: נגיף הקורונה פוגע בזכויות אדם

מהיכן: המכון הישראלי לדמוקרטיה

מדוע? אזרחים מוחאים על הזכויות שלהם

המאמצים להגביל את התפשטות הנגיף הובילו למגבלות חסרות תקדים, שהובילו לשיח ציבורי חשוב ומבורך בשאלות הנוגעות לזכויות אדם, אולם משבר הקורונה הוביל להתפתחויות מדאיגות שצריכות להדליק נורות אזהרה לכולנו

כמו בתחומי חיים רבים אחרים, גם מצב זכויות האדם בישראל עבר טלטלה עזה בשנה שחלפה. במסגרת המאמצים להגביל את התפשטות הנגיף, הוטלו מגבלות חסרות תקדים על חופש התנועה, כמו גם על חירויות יסוד אחרות, כגון חופש העיסוק, חופש הפולחן, זכות ההפגנה, הזכות לפרטיות והזכות לחינוך. חלק מההגבלות שהוטלו דומות לאלה שהוטלו במדינות דמוקרטיות אחרות, אך חלקן האחר - בעיקר הפגיעה המתמשכת בפרטיות הנובעת מהפעלת איכוני השב"כ שיעילותם שנויה במחלוקת - חסרות תקדים בעולם המערבי.

נתחיל דווקא בהתפתחויות החיוביות שחלו בשנה האחרונה, דוגמת הדיון הער שהתקיים השנה בציבוריות הישראלית, בתקשורת, במערכת הפוליטית ובמערכת המשפט בשאלות הקשורות לזכויות אדם, מעמדן, וההצדקה להגבילן. כל זאת קרה, לראשונה זה שנים רבות, בהקשר אזרחי מובהק, במנותק מאתגרי הביטחון הלאומי או הסכסוך הישראלי-פלסטיני

הדיון הוביל לעיגון בחקיקה ראשית של זכויות יסוד, כמו הזכות להפגין גם בעת סגר ולאימוץ בקריאה טרומית של הזכות החוקתית לשוויון; לדחייתן של הצעות חוק פוגעניות (בנוסחים המוקדמים של חוק הקורונה ביקשו לאפשר כניסת פקחים לבתים פרטיים לשם אכיפת חובות בידוד); ולפיתוח "מתווים" ממשלתיים שנועדו לאזן בין זכויות יסוד. אמנם ההסדרים שנקבעו אינם חפים מפגמים, אך ברור כי לשיח על זכויות האדם היה השפעה רבה על תוכנם.

שנית, בהתאם לדרישת היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט, בעידוד בית המשפט העליון ובתמיכת שר המשפטים אבי ניסנקורן, נקבע כי חקיקת הקורונה והתקנות שנובעות מכוחה יתבססו על חוק מפורש של הכנסת, ולא על חקיקת החירום הכללית, התקפה בישראל מאז 1948 ושמשאירה בידי הממשלה סמכויות אדירות ושיקול דעת רחב ביותר.

כמו כן, ניתן לוועדות הכנסת תפקיד ממשי בפיקוח על תקנות הקורונה. גם כאן, ניתן להתווכח על טיב ההסדרים שנקבעו. אולם קבלת העיקרון כי דווקא במצב חירום יש צורך מיוחד בהגבלת הכוח של השלטון לפגוע בזכויות אדם ובפיקוח פרלמנטרי על האמצעים בהם נקט השלטון, היא צעד חשוב בכיוון הנכון.

2)זכויות הבאות לידי ביטוי בכתבה:

הזכות לחיים וביטחון- כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו וזכותו ליות ללא פחד מפני פגיעות כאלה. חובת המדינה להגן על כל בני האדם בחיים בשטחה מפני פגיעה בחייהם ובגופם בידי אחרים הקורונה מסכנת את אזרחי מדינת ישראל

חופש התנועה- חירותו של כל אדם לנוע בחופשיות ממקום למקום, להימצא בכל מקום ולהתגורר בכל מקום בחופשיות וללא הגבלה, בתוך המדינה ומחוצה לה המשטרה לא מאפשרת יציאה מהבתים

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
פרופ′ יובל שני

# data[].attributes.attachment_link.title
משבר הקורונה פגע בזכויות האדם של כולנו

# data[].attributes.attachment_link.description
המאמצים להגביל את התפשטות הנגיף הובילו למגבלות חסרות תקדים, שהובילו לשיח ציבורי חשוב ומבורך בשאלות הנוגעות לזכויות אדם, אולם משבר הקורונה הוביל להתפתחויות מדאיגות שצריכות להדליק נורות אזהרה לכולנו