# data[].attributes.headline
סרטון מבוא בעברית

# data[].attributes.subject
סרטון מבוא בעברית

# data[].attributes.body
פרופ' מירי ימיני וד"ר אפרת בלומנפלד ליברטל מאוניברסיטת תל אביב בהסבר ראשוני מצוין על גישת חינוך מבוסס מקום

# data[].attributes.attachment_link.title
Place Based Education - Based on Prof. Miri Yemini and Efrat Blumenfeld Lieberthal's Research

# data[].attributes.headline
פלייליסט חינוך מבוסס מקום

# data[].attributes.subject
פלייליסט חינוך מבוסס מקום

# data[].attributes.body
מבחר סרטונים מעולים שמדגימים דרכי עבודה פרקטיות בבתי ספר בעולם המיישמים למידה מבוססת מקום

# data[].attributes.attachment_link.description
Share your videos with friends, family, and the world

# data[].attributes.headline
המרחב: חינוך מבוסס מקום, מכללת קיי

# data[].attributes.subject
המרחב: חינוך מבוסס מקום, מכללת קיי

# data[].attributes.body
אתר מקיף מאוד - הסברים בסיסיים, דוגמאות, כלים, רעיונות לפעילות ועוד... (רות גורן)

# data[].attributes.attachment_link.title
המרחב - חינוך מבוסס מקום - מכללת קיי

# data[].attributes.attachment_link.description
המרחב - חינוך מבוסס מקום | מכללת קיי בבאר-שבע, טלפון: 08-6402795. מכללת קיי היא מוסד אקדמי רב-תרבותי להכשרת מורים ולהתפתחותם המקצועית. המכללה ממוקמת בבאר-שבע בקמפוס רחב וירוק, ומדגישה מצוינות אקדמית, יחס אישי, חדשנות טכנולוגית ומעורבות קהילתית

# data[].attributes.headline
מל"י - מרחבי למידה ירוקים

# data[].attributes.subject
מל"י - מרחבי למידה ירוקים

# data[].attributes.body
מיזם משותף לתחום פיתוח סביבת הלמידה באגף בכיר מיפוי ותכנון, אגף א' חינוך יסודי, תחום החוות החקלאיות באגף לחינוך התיישבותי, תחום הקיימות במזכירות הפדגוגית, אגף ילדים ונוער בסיכון וג'וינט אשלים. התכנית פועלת להקמת מרחבי למידה ירוקים בחצר בית הספר היסודי

# data[].attributes.attachment_link.title
מלי - מרחבי למידה ירוקים

# data[].attributes.attachment_link.description
תכנית מל"י הינה מיזם משותף לתחום פיתוח סביבת הלמידה באגף בכיר מיפוי ותכנון, אגף א' חינוך יסודי, תחום החוות החקלאיות באגף לחינוך התיישבותי, תחום הקיימות במזכירות הפדגוגית, אגף ילדים ונוער בסיכון וג'וינט אשלים.

# data[].attributes.headline
בית הספר השכונתי שפירא

# data[].attributes.subject
בית הספר השכונתי שפירא

# data[].attributes.body
על בית ספר בשכונת שפירא בתל אביב, ועל המנהל שלו - שחר פיינשטיין, שמיישם למידה מבוססת מקום בסביבה אורבאנית

# data[].attributes.headline
גיל גרטל, שיחה מקומית

# data[].attributes.subject
גיל גרטל, שיחה מקומית

# data[].attributes.body
דיווח על כנס מקוון בנושא חינוך מבוסס מקום בתקופת הקורונה, בהובלת קהילת חינוך 2020 בפייסבוק

# data[].attributes.headline
צאו לטבע! - ד"ר נירית אסף, הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.subject
צאו לטבע! - ד"ר נירית אסף, הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.body
למידה מבוססת מקום בשיעורי מדעים + רעיונות לפעילויות

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
גדלתי בקיבוץ יד מרדכי. מגיל צעיר בילינו חלקים משמעותיים מהיום מחוץ לגן או לכיתה, בסביבה הטבעית. בחינוך הקיבוצי, התפישה החינוכית דיברה על חיבור למקום דרך כל החושים והחינוך כלל טיולים יומיומיים בסביבה הקרובה והרחוקה.

כמרצה בסמינר הקיבוצים, אני מבינה כיום עד כמה רוב רובו של הדור הצעיר רחוק מהטבע. לעתים הם אפילו מפחדים ממנו. לכן, כחלק מלימודי המדעים והלימודים בכלל, עלינו למצוא את הדרך לקרב את הלומדים לטבע ולטעת בהם תחושת נוחות.
ימים של טבע
בימים אלו בהם אנו עסוקים הרבה במודלים ומרחבים שיאפשרו למידה נעימה ובטוחה (מבחינת שמירת מרחק והדבקה). הלמידה בחוץ, במרחבים הטבעיים הנה פתרון נהדר. היא מאפשרת את השמירה על המרחק ואת השהייה באוויר הפתוח ובנוסף, נותנת מקום מרגיע לנפש.

ללמידה חווייתית בסביבה הטבעית נודעת חשיבות רבה, במיוחד במציאות בה התלמידים פחות פעילים ופחות שוהים בטבע. למידה כזו מספקת את חוויית הלמידה המשמעותית, לצד פעילות וחיבור רגשי לסביבה בכלל ולסביבה הקרובה בפרט. ההתבוננות ככלי ללמידה בטבע, מאפשרת את החיבור הן ללמידה והן לטבע ממקום אישי ומתוך סקרנותו של כל תלמיד. החיבור האישי בונה את הקשר הרגשי החשוב בין התלמידים לסביבתם הטבעית ובכך גם מעצים את הלמידה.

"לא כל כך חשוב לדעת כמו להרגיש", כתבה פעילת איכות הסביבה רייצ'ל קרסון (1965). "אם עובדות הן הזרעים שמאוחר יותר יוצרים ידע וחוכמה, אז הרגשות והתרשמות החושים הן האדמה הפורייה שבה הזרעים מוכרחים לגדול".
הטבע נמצא בכל מקום
חינוך מבוסס-מקום הנו חינוך המבוסס על היכרות מעמיקה, המובילה ליצירת קשר בין האדם למקום בו הוא חי. זהו חינוך אשר מסתכל על הסביבה הקרובה כמשאב לחינוך ולמידה, למידה על הסביבה הכוללת טבע, אדם ותרבות. היציאה אל הסביבה החוץ כיתתית מאפשרת הוראה אחרת, חווייתית והתנסותית. הוראה שכזו חשובה הן במצבי שגרה ובפרט במצב החירום בו אנו נמצאים כעת.

כמורים, כשאנו שמים דגש על ההתבוננות, השהות והחוויה האישית שבסביבה הטבעית, זה מוביל את תלמידינו לסקרנות, לרצון ללמידה ולחיפוש אחר הידע. בהוראה שלי אני שמה דגש על המקום האישי: תחושת הפליאה, החיבור הרגשי-האישי, הנותן מקום לשונות ולמגוון בינינו הלומדים ומתחבר למגוון בטבע.

את הסיורים אני עורכת בסביבתם הקרובה של התלמידים, כדי להדגיש את העובדה שהטבע נמצא סביבנו, בכל מקום, גם אם בקטן וכדי לייצר את החיבור שלהם למקום. אין צורך לנסוע רחוק. צריך רק לחפש ולגלות. כך אני משתמשת בהתבוננות ככלי חינוכי:
שלב ראשון: פשוט להיות בטבע
בשלב זה אני נותנת לתלמידים לחוות את הטבע בכל החושים: להקשיב, להריח, למשש, לעצור, להיות בשקט בטבע ולתת מקום לתחושות האישיות. עצימת עיניים בשלב זה נותנת מקום מועצם לשאר החושים, שאין אנו רגילים להשתמש בהם. שהייה בשקט היא לא דבר רגיל וקל והיא לכשעצמה יוצרת חוויה אישית חזקה בקרב הלומדים. אנו רגילים כל כך לחיות בתוך רעש והמולה, עד שהשקט מקשה עלינו. האפשרות להיות בו, לחוות אותו וללמוד ממנו על שאר החושים, יוצרת חוויה חדשה ומרתקת.

שלב שני: התבוננות מעמיקה בטבע

עכשיו נשתמש בחוש הראייה, אך יצטרפו אליו החושים הנוספים שהכרנו בעיניים עצומות. לעתים נוסיף כלי עזר, כמו זכוכיות מגדלת, משקפות, מסגרות (ראה תמונה) ועוד. אני תמיד מאפשרת ללומדים להתבונן ממקומם האישי. אני מביאה את הלומדים לסביבה שבה אני רוצה להתמקד (בתופעה, בהתרחשות בטבע), אך אינני נותנת דפים עם שאלות והוראות מדויקות על מה להתבונן. אני מביאה את הלומדים לגילוי, תוך כדי הכוונת תהליך ההתבוננות. אנחנו לומדים להתבונן בסביבה, למשב את ההתבוננות ולשאול שאלות הנובעות מההתבוננות. מה חוויתי, מה גיליתי בסביבה שלא ראיתי קודם, מה מסקרן אותי? מה הייתי רוצה לדעת עוד על מה שהתבוננתי בו?

שאלת שאלות מעניקה משמעות, מהווה משוב להתבוננות והופכת אותה ליסודית ומעמיקה. לא פעם קיים מחסום לשאול שאלות. אנשים בוגרים ולעתים גם צעירים, פוחדים לשאול. התרגלנו לשאול רק "שאלות טובות ונכונות" או שאלות שאנחנו יודעים עליהן את התשובות. חשוב ללמד את התלמידים לחזור ליכולת הילדית לשאול שאלות; לא לפחד לשאול לגבי דברים שאין לנו תשובות עליהם; להבין ששאלת שאלות מטפחת את הסקרנות והופכת את הלמידה לאישית ומשמעותית. אני שואל על מה שמעניין אותי וארצה לדעת עליו יותר.

הבאת התלמידים לסביבה טבעית המאפשרת מגוון ומקום להתבוננות אישית, מכווינה את התלמידים להתבונן ולגלות תופעה שרצינו ללמד או להראות (תמונה מטה).

שלב שלישי: נגיעה אישית
התבוננות בעלים צפים בשלולית
כלי ההתבוננות בשיעורי מדעים בית הספר
המקום האישי של ההתבוננות בטבע בכל החושים, מוביל מאליו להתבוננות נוספת: התבוננות והקשבה אישית פנימה. זהו מקום מיוחד, המייצר גילוי אישי וחיבור רגשי חוויתי לפעילות ולמקום. משוב אישי על החוויה של שהייה שקטה והתבוננות בטבע, המשותף על ידי התלמידים, מעצים את השונות הקיימת ביניהם. חשוב לתת מקום לשונות זו, כיוון שהיא מחזקת את המקום האישי החשוב כל כך ללמידה משמעותית.

השהיה בטבע וההתבוננות ככלי למידה, יכולה לשמש בהעברת כל נושא בהוראה חוץ כיתתית בסביבה. היא יכולה לשמש כפתיח לפעילות או כליבת הפעילות בהוראת כל מקצוע. תרגילי ההתבוננות מתאימים לכל גיל וככל שנכניסם לשימוש ונתרגל אותם עם התלמידים, הם ילמדו להעמיק והשימוש בהם כמלווה פעילות, יהיה ברור וקל יותר.

משובי המורים המתנסים בהתבוננות ושהיה בטבע בקורס שאני מעבירה בתוכנית לתואר שני בחינוך סביבתי בסמינר הקיבוצים, מצביעים על כך שההתנסות בכלי ההתבוננות מעניקה למורים ביטחון להפעיל סיורים בסביבה הקרובה והרחוקה, לצאת לסיור בלי לדעת את כל התשובות. כמו כן, לאפשר לסקרנות של התלמידים להוביל, להצליח לכוון למקום של למידה בנושא מסוים ולייצר חיבור אישי של התלמידים לסביבה הטבעית ולסביבת בית הספר.

# data[].attributes.attachment_link.title
אין כיתות? צאו לטבע: עברו ללמידה מבוססת מקום

# data[].attributes.attachment_link.description
התבוננות אישית בטבע היא כלי נפלא לחינוך, בכל זמן ובטח עכשיו, כשהטבע הפתוח מאפשר יותר שמירה על הבריאות. כמה עצות ללמידה איכותית ממש ליד הבית

# data[].attributes.body
אתר מקיף על חינוך טבעי וחינוך יער

# data[].attributes.attachment_link.title
בית | ״עץ ודעת״ - מרכז הדרכה לחינוך יער ולמידת חוץ

# data[].attributes.attachment_link.description
״עץ ודעת״ - המרחב לחינוך טבעי ולמידת חוץ מהווה פלטפורמה להכשרה, ליווי והקמה של מסגרות,בתי ספר וגנים המעוניינים לקיים למידה חוץ כיתתית/גנית עשירה ומלאת חוויה תוך הקניית כלים פרקטיים לעבודת צוות, יצירת בטחון מלא בשטח, ראיית הילדים והילדות וחיבור מהותי לסביבה ולעצמנו.

# data[].attributes.headline
למידה מחוץ לכיתה, מכללת לוינסקי

# data[].attributes.subject
למידה מחוץ לכיתה, מכללת לוינסקי

# data[].attributes.body
רעיונות ללמידה חוץ כיתתית, גם באמצעות אפליקציה ייעודית

# data[].attributes.attachment_link.title
למידה - לא רק בכיתה! למידה מבוססת מקום בשילוב טכנולוגיה | המרכז האקדמי לוינסקי-וינגייט (קמפוס לוינסקי) מרכז להוראה חדשנית ומיטבית

# data[].attributes.attachment_link.description
אפשר ללמד בחוץ כמעט הכול, ומומלץ שהלמידה מחוץ לכיתה תתבצע גם במקצועות ליבה ולא תיוחד רק לפעילויות חוץ-קוריקולרית תוספתיות. הינה כמה דוגמאות על קצה המזלג:

# data[].attributes.headline
שבילים לחינוך מבוסס מקום - ספר עיון

# data[].attributes.subject
שבילים לחינוך מבוסס מקום - ספר עיון

# data[].attributes.body
ספר עיון בעריכת דפנה גרנית דגני, בהוצאת מכון מופת. מבחר מאמרים רלוונטיים (אתר כותר)

# data[].attributes.attachment_link.title
שבילים לחינוך מבוסס מקום

# data[].attributes.attachment_link.description
חינוך מבוסס מקום הוא תפיסה חינוכית הטוענת כי הזיקה למקום פיזי מעניקה משמעות ייחודית לזהותו של הפרט. מתפיסה זו נגזרת פדגוגיה ייחודית המכונה למידה מבוססת מקום; פדגוגיה זו כוללת הנחלת ידע, מיומנויות והרגלים השואבים מהמקום הספציפי את הרצון והמוטיבציה להשפיע עליו ולהוביל לעשייה פעילה למענו. בהקשר הזה המו…

# data[].attributes.body
סרטון נהדר שמדגים באופן מעשי איך נראה יום של חינוך ביער

# data[].attributes.attachment_link.title
שומרי הגן- חינוך יער- בית ספר יער

# data[].attributes.body
עוד אתר מצוין על גני יער בישראל ועל הגישה החינוכית של למידה בטבע מחוץ לכיתה

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
גני יער - להרגיש בבית בעולם

# data[].attributes.attachment_link.title
גני יער - להרגיש בבית בעולם

# data[].attributes.attachment_link.description
"גני יער" הוא מרכז הדרכה לשפת היער החינוכית. מטרתנו העיקרית היא להגשים את הערכים העומדים בבסיס הגישה החינוכית בחינוך יער בתוך החינוך הציבורי, מתוך הכרה בערכם של הפשטות, השהייה בטבע והמפגש הישיר עם העולם, וחשיבותם להתפתחותו הבריאה של האדם החל מהגיל הרך.

# data[].attributes.headline
למידה מחוץ לכיתה, מתודיקה

# data[].attributes.subject
למידה מחוץ לכיתה, מתודיקה

# data[].attributes.body
איך עושים את זה נכון? מעבדת Restart

# data[].attributes.attachment_link.title
למידה מחוץ לכיתה - איך עושים את זה נכון? - Re-Start

# data[].attributes.attachment_link.description
למידה יכולה להתבצע במקומות שונים, לא רק בכיתה: בחצר בית הספר, במוזיאון או בפארק העירוני. כדי שהלמידה תהיה יעילה ואיכותית, צריך לבחור נושא מתאים, להכין חומרי למידה, ולחבר את הלמידה לתהליכים המתרחשים בכיתה. המרחב המרכזי ללמידה בבית הספר הוא הכיתה. אבל, האם זה תמיד חייב להיות כך? יש יתרונות רבים לשילוב למידה חוץ כיתתית: הלמידה […]

# data[].attributes.body
אתר עם מידע רב לגננות על גני יער

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
בלוג בדרך לגן

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"חינוך יער" (forest education) הוא גישה חינוכית התפתחותית אשר מציבה במרכז את הטבע ככלי חינוכי וטיפולי. הפילוסופיה העומדת מאחורי חינוך יער יוצאת מתוך נקודת ההנחה שילדים אשר רשאים לחקור באופן חופשי את משאבי הטבע, יפתחו באופן טבעי מיומנויות חיים שונות להם יזדקקו בעתיד לרבות לימודים פורמאליים יותר. מוזמנים לקרוא על יתרונות הגישה ומה זה אומר גן יער.

המודל לגישת "חינוך יער" התפתח בסקנדינביה לפני כ-30 שנה, ומאז נפוץ ברחבי העולם- באירופה, בארה"ב, באוסטרליה, וגם בישראל, בה הוקם גן היער הראשון בשנת 2010 דווקא במצפה רמון המדברית.
סדר היום בגן יער יכול להיות דומה לסדר היום של גן במבנה והתכנים שלו יכולים להיות זהים, אך הם מגיעים עם זיקה לטבע ודרך השהייה היומיומית בטבע.

בתחילת דרכי בגן במצפה רמון הייתי עסוק בהתבוננות על היתרונות הרבים שהטבע כסביבת למידה יוכל לספק לילדי הגן באספקטים שונים הקשורים בהתפתחות הילד בגיל הרך, בהתבוננותי על הילדים התחלתי לראות כי בכל מימד הקשור בהתפתחותם של הילדים לטבע יש יתרונות רבים ששום מניפולציה שהייתי עושה בשינוי מבנה הגן לא הייתה יכולה לאפשר לי יתרונות אלה כפי שהטבע עושה ללא כל מאמץ וללא שום מניפולציה שלנו כבני אדם על המרחב - ממש כפי שהוא.

בואו נתבונן על כמה מיתרונות אלה כפי שגם נחקרו לאורך השנים:

היער כסביבת למידה (יתרונות קוגניטיביים)
שכלם של ילדים בגיל הרך מגורה כמעט על ידי כל מה שנמצא מסביבם, וככל שהסביבה מגוונת ודינמית יותר, היא יותר תורמת להתפתחותו. סביבת הטבע, מספקת עושר קוגניטיבי ברמה הגבוהה ביותר, מכיוון שהיא מלאה בפרטים, דינמית ומגוונת ביותר, ויש בה עושר של גירוי לכל החושים- מרקמים, צבעים, ריחות, צלילים ועוד. הטבע מזמן מפגש עם בעלי חיים וצמחים שונים, והסביבה הזו מאפשרת ודורשת צפייה, ריכוז, חקירה, איסוף, מיון, ניסוי ובנייה. כל אלו אינם נחווים על ידי הילדים בהכרח כ"למידה", אלא כ"משחק", אך למרות זאת, הם מגרים בצורה חזקה את שכלם, ומניחים יסודות ללמידה אקדמית.

תמונה באדיבות ארגון גני יער

הטבע כמגרש משחקים (יתרונות פיזיים)
המרחב החיצוני בחיק הטבע, אשר מכיל מיעוט מניפולציות ידי אדם, מציע פעילויות פיזיות רבות כל הזמן- ריצה, קפיצה, התכופפות, חפירה, טיפוס, טיול רגלי, התגלגלות, איזון שיווי המשקל, דילוג, סחיבה, נשיאת משטחים לא אחידים ותיאום קורדינציה. מנעד התנועות של הגוף אותן אנחנו משיגים בהמצאות בטבע גדל, והגוף הפיזי פעיל יותר ובצורות מגוונות.

המרחב כמתווך ומאפשר (יתרונות חברתיים ורגשיים)
המרחב הטבעי הפנוי מעומס של גירויים מאפשר לילדים להיכנס עמוק יותר לתוך העשייה שבה הם נמצאים, בין אם זה פעילות יצירה, גילוף, ניסור או פשוט משחקי דמיון. גם הצוות החינוכי לא עסוק בלהפעיל את הילדים, אלא נמצא על מנת לתמוך בעשייה זו. פניות זו של הצוות מאפשרת כניסה לרבדים עמוקים יותר של עשייה ושל מפגש עם הילדים וכמו כן להתנסות במלאכות מורכבות יותר, אשר על מנת ללמד אותם יש צורך בפניות של הילדים ושל המחנכים.

יצירתיות יש מאין (יתרונות יצירתיים)
בני אדם נולדים עם עולם פנימי, ומקומנו כמחנכים הוא לאפשר ולעודד יצירה מתוך העולם הפנימי הזה. ילד שנתן ביטוי לעולם הזה, חקר אותו והתנסה בהקשבה כלפיו ובנביעה שלו, יפתח מנעד רחב מאוד של יצירתיות. היכולת של ילד לשחק משחק עם שני אבנים וענף, והיכולת שלו לייצר משחקים שונים מאותם חומרים, גורמת להפעלה רחבה יותר של המוח. רוב המשחקים שאנחנו פוגשים היום מגיעים מחוצה לנו, הם לא מתוכינו. כשילד מייצר משחק מתוך העולם הפנימי שלו הוא זוכה לפיתוח היצירתיות, והוא משתחרר מהתלות בקביים חיצוניות. הילד מפתח את שריר היצירתיות. כמחנכים בטבע, נבחר להשתמש במשחקים שיכולים לייצר גשר בין הילדים לבין היכולות היצירתיות שלהם. כיום, עבור רבים מאיתנו חוויית החיים שלנו היא שאנחנו לא יודעים ליצור יש מאין, אלא רק יש מיש. חווית החיים של אדם שיודע ליצור יש מאין, היא חוויה שנוסכת הרבה בטחון.

תמונה באדיבות ארגון גני יער

קשר בין אדם למקום (התדר של ה"כאן ועכשיו")
הקשר בין אדם למקום הוא התקשורת של האדם עם העולם- הפנימי והחיצוני. אנחנו יצורים חיים הניזונים מהמפגש הישיר שלנו עם המרחב, מהמגע עם האדמה, הרוח, השמש, המים. כאשר אנחנו נמצאים בחוץ אנחנו מוזמנים להתחבר אל המקום, בו אנחנו מקבלים הזנה חשובה לנו. יש משהו במרחב הטבעי שמזמין אותנו כל הזמן להיות נוכחים ברגע הזה, מפני שהוא נמצא בדיוק ברגע הזה. והרגע הזה מחזיר אותנו למקום שלנו, אל המהות הפנימית שלנו. העובדה שאין גירויים חיצוניים שלא שייכים לרגע הזה, מאפשרת לנו להיות נוכחים. עבור רוב בני האדם, ההמצאות בחוץ מאפשרת חוויית שקט, נחת, נשימה, איזון.

מייצרי תחושת מסוגלות
למעשה כשאנחנו סוקרים את הרבדים השונים הקשורים בהתפתחות הילד, ניתן לראות שיחד הם מתגבשים לכדי יצירת תחושת המסוגלות.
מהי "תחושת מסוגלות" וכיצד כל הדברים שדיברנו עליהם יוצרים את התחושה הזאת?
עצם זה שהילדים נמצאים במרחב שלא הוכן עבורם מראש, אלא הוא מרחב שהילדים והצוות החינוכי הגיעו אליו יחד - מאפשר ללמוד אותו ביחד, לקחת עליו אחריות ביחד, ולפעול בו יחד.
החל משלבי ארגון הציוד שאנחנו סוחבים בבוקר מהעגלה, ועד להכנת האוכל בצורה משותפת, העובדה שהילדים לוקחים חלק בכל שלב ושלב ביום (כולל משימות מורכבות כמו עבודה עם אש), ועצם זה שהילדים בעצמם מחזיקים את הכללים בנוגע לגבולות ולאיך עושים דברים (כמו למשל איך מרימים אבנים) מעבירה באופן ישיר את המסר של "אנחנו סומכים עליך ומתייחסים אליך ברצינות".
כאשר זה המסר שהילדים גדלים איתו, להבדיל מהמסר שעובר אל הילדים כשאנחנו כל הזמן דואגים לרפד,לרכך ולדאוג עבורם בנוגע לכל דבר, הם מפתחים תחושת מסוגלות.

ללמוד לנהל סיכונים
בתור מבוגרים, אנחנו מתמודדים עם סיכונים על בסיס יומיומי. רובם שגרתיים, אבל חלקם גדולים יותר. על מנת להתמודד עם סיכונים אלו, אנחנו משתמשים בכושר שיפוט שרכשנו בשנים של נסיונות מוצלחים וכושלים. למעשה, אנחנו עוברים את ימינו בקבלות סדרת החלטות עלות/תועלת, החל מהאם לאכול משהו או לא, וכלה בהאם נספיק לעבור באור הצהוב ברמזור. ילדים אינם נולדים עם היכולת לנהל סדרת החלטות שכזו, וגם לא עם מודעות ליכולות שלהם ולחולשות שלהם, ועל מנת לבסס יכולת ניהולית שכזאת, עליהם ללמוד את יכולותיהם, ובינהן את היכולת לקבל החלטות טובות, על ידי התנסויות וביצוע ניסויים. לימוד הילדים כיצד להעריך סיכונים הוא חלק בלתי נפרד מתוכנית הלימודים בחינוך בטבע, כמו גם כיצד לאתגר את עצמך מעט, אבל לא יותר מדי על ידי סיכונים מחושבים לעומת סיכונים גדולים מדי. המטרה היא שהילדים ילמדו ליזום ולהיות בעלי בטחון עצמי. עצם זה שהילדים מתנסים, לומדים על בשרם למה הם מסוגלים ולמה הם לא מלמדת ניהול סיכונים ומעבירה את המסר של "אני יכול".

להרגיש בבית בעולם
הרצון שלנו הוא לאפשר לילדים וגם למבוגרים לזכות במתנה הזאת של להרגיש בבית בעולם.
חיבור כזה שנחרט ומתבסס בגוף, מלמד את היכולת להיות. לחזור לכאן ועכשיו. להתחבר אל המסוגלות שלנו ואל הפרספקטיבה. לאהוב את המקום החיצוני והפנימי עם האתגרים והמתנות שהוא מזמן.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
רון מלצר ותמר רייס מנהלי ארגון "גני יער" לקידום הגישה החינוכית במערכת בציבורית

# data[].attributes.attachment_link.title
אז מה זה בעצם גן יער? | בלוג בדרך לגן

# data[].attributes.attachment_link.description
"חינוך יער" (forest education) הוא גישה חינוכית התפתחותית אשר מציבה במרכז את הטבע ככלי חינוכי וטיפולי. הפילוסופיה העומדת מאחורי חינוך יער יוצאת מתוך נקודת ההנחה שילדים אשר רשאים לחקור באופן חופשי את משאבי הטבע, יפתחו באופן טבעי מיומנויות חיים שונות להם יזדקקו בעתיד לרבות לימודים פורמאליים יותר.

# data[].attributes.headline
העיר כבית ספר, המכון לחינוך דמוקרטי

# data[].attributes.subject
העיר כבית ספר, המכון לחינוך דמוקרטי

# data[].attributes.body
למידה במרחבים עירוניים בהוד השרון

# data[].attributes.headline
בית ספר הבוסתן - חינוך בתנועה

# data[].attributes.subject
בית ספר הבוסתן - חינוך בתנועה

# data[].attributes.body
אתר בית ספר הבוסתן - בית ספר שאין לו מבנה קבע כלל, ומדי מספר חודשים הוא נודד למקום אחר

# data[].attributes.attachment_link.title
למידה נושאית | הבוסתן - בית חינוך בתנועה | בית ספר דמוקרטי | ישראל

# data[].attributes.attachment_link.description
הלמידה בבית-הספר מתקיימת בצורה נושאית ולא דיסציפלינרית. כלומר, תחומי הדעת השונים - אנגלית, מתמטיקה, היסטוריה וכו′ - נלמדים כחלק מפרויקטים בנושאים שונים.

# data[].attributes.headline
תום ביאליק, אונ' מישיגן

# data[].attributes.subject
תום ביאליק, אונ' מישיגן

# data[].attributes.body
שילוב למידה מבוססת מקום, פרויקטים
ומודלים לחקר איכות המים בנחל הזורם בבית הספר

# data[].attributes.headline
החווה החקלאית חדרה

# data[].attributes.subject
החווה החקלאית חדרה

# data[].attributes.body
למידה מבוססת מקום בשילוב טכנולוגיה

# data[].attributes.attachment_link.title
סדנת למידה מבוססת מקום

# data[].attributes.headline
חינוך יער - מאמר

# data[].attributes.subject
חינוך יער - מאמר

# data[].attributes.body
חינוך יער: בין המוכר ללא מוכר, מאמר של דפנה גן וגלעד יעקבי, החינוך וסביבו מ"ד, 2022

# data[].attributes.headline
יד ביד, המרכז לחינוך יהודי-ערבי בישראל

# data[].attributes.subject
יד ביד, המרכז לחינוך יהודי-ערבי בישראל

# data[].attributes.body
הגדרה ועקרונות יסוד

# data[].attributes.headline
שרון מיכאלי רמון, חינוך גמיש

# data[].attributes.subject
שרון מיכאלי רמון, חינוך גמיש

# data[].attributes.body
http://flexibleducation.blogspot.com/2019/04/blog-post.html מהי למידה מבוססת מקום + דוגמאות לפעילויות ומערכי שיעור מחוץ לכיתה

# data[].attributes.attachment_link.title
למידה מבוססת מקום - למידה במרחב החוץ כיתתי

# data[].attributes.attachment_link.description
אני אוהבת לטייל, אני אוהבת לשוטט, אני אוהבת לחקור רחובות תחת רגליי, אני מוצאת עת עצמי מסתובבת שעות ארוכות בערים בחו”ל, בתל אביב, בירוש…

# data[].attributes.headline
למידה במרחב העירוני - ABCity

# data[].attributes.subject
למידה במרחב העירוני - ABCity

# data[].attributes.body
יוזמה חינוכית-תכנונית המקדמת פדגוגיה אורבנית ושותפות אזרחית פעילה של ילדים ובני נוער בסביבה הבנויה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
העיר כמרחב למידה

הרעיון המרכזי בתפיסה של העיר כמרחב למידה הינו החיבור שבין מרחב לבין פדגוגיה כתפיסה עירונית. חיבור בין תכנון לחינוך ולמידה מקדם פיתוח עירוני מרחבי המטפח ערכים של דמוקרטיה קיימות וקהילתיות לכלל תושבי העיר, ובה בעת מאפשר פדגוגיה אורבנית מותאמת לעקרונות הלמידה במאה ה-21.

​

העיר הינה ביטוי פיסי מרחבי של יחסי כוחות חברתיים, פוליטיים, סביבתיים גיאוגרפיים וכו'. הכרה והתבוננות על המרחב מתוך תפיסה של העיר כמרחב למידה, הינה הכרה במגוון הנכסים והמשאבים העירוניים הייחודים כהזדמנויות ללמידה העומדות לרשות כל אדם בכל גיל ובכל עת.

למידה המוגדרת כיום באופן מסורתי בגבולות בתי הספר ומוסדות החינוך ממסגרת את גבולות הגיל הזמן והמקום בו מתרחשים תהליכי חינוך ולמידה. מערכת החינוך המסורתית תוחמת ומפרידה בין הידע לבין העולם הנמצא סביבו.

התפיסה המחברת בין חינוך לתכנון עירוני מזמינה בחינה מחודשת של מערכת היחסים בין המרחב העירוני (הפיסי, החברתי הסביבתי וההיסטורי) לבין תחום החינוך ותהליכי הלמידה.

הטמעת הפדגוגיה האורבנית בתפיסת החינוך העירונית, מרחיבה את גבולות מושג הלמידה, התאורטיים והמעשיים, מחוץ לגבולות וגדר ביה"ס ומחברת מחדש את הלמידה לחיים עצמם, למקום, למרחב העירוני ולקהילה כולה.

הטמעת תפיסת העיר כמרחב למידה כחלק מתפיסות תכנון העיר, מעודדת את התכנון העירוני להעשיר את מגוון הנכסים וההזדמנויות במרחב הציבורי ולהרחיב את מגוון אפשרויות הלמידה בכל גיל בכל עת ובכל מקום.

​

לפירוט התכניות : ​

​

# data[].attributes.attachment_link.title
ABCity | Built Environment Education| למידה במרחה העירוני

# data[].attributes.attachment_link.description
מטרתנו ב ABCity היא חינוך לסביבה הבנויה ​BEE, פיתוח המודעות וההבנה בקרב ילדים ובני נוער לתהליכים המעצבים אותה. דרך מעורבות בתהליכי תכנון עירוני, הם יכולים להשמיע את קולם ולהשפיע על אסטרטגיות פוליטיות, כלכליות וחברתיות, המעצבות את הערים וסביבת חייהם