# data[].attributes.body
Društvo je bilo podijeljeno na tri staleža

-1. i 2. stalež= svećenstvo i plemstvo 2%

-3. stalež= građani, kmetovi, bankari, trgovci, obrtnici, seljaci 98%

1. i 2. stalež nisu morali plaćati poreze kralju, svojim vojnim, sudskim i upravnim uslugama su služili kralju. Svećenstvo je kralju služilo, duhovnim, obrazovnim i sudskim uslugama točnije poslovima. Prvog i drugog staleže bilo je samo 2% ,a imali su 30% zemlje.

3. Stalež morao je plaćati velike poreze, zakupe nad zemljom , obaveze Crkvi i crkvene desetine. Siromašna buržoazija bila je u glavno za revoluciju. seljaci su plaćali šest vrsta poreza ,a neke od njih su: neposredni porez (taille) , vrsta glavarine (capitation),...

# data[].attributes.body
Louis XVI. je rođen u Versaillesu 23. kolovoza 1754. ,a umire ( na giljotini= sprava za otsjecanje glave u trenutku, osobu koju je trebali pogubiti polegnuli su na spravu i spustili su nož koji je bio visoko, oštar i nakošen i tako bi ubili čovjeka u trenutku ) u Parizu 21. siječnja 1793. Francuski kralj koji vlada od 1774 do 1792 godine . Vlada apsolutistički , na prijestolju je dok počinje francuska revolucija. Trošio je novac za svoje osobne potrebe iz poreza koji je plaćao treći stalež. Živio je u zlatnom dvorcu Versailles kojeg je on dao izgraditi.

On je vladao apsolutistički (apsolutizam- oblik vladanja kada vladar ima neograničenu vlast)), što znači da je Francuska bila apsolutistička monarhija. Nije postojao zakon zato što to Luju XVI. nebi išlo u korist jer nebi mogao trošiti poreze u svoje vlastite potrebe i ne bi mogao živjeti tako raskošno.

Luj XVI. ima ženu Mariju Antoanetu koja kao i on živi raskošno, jede najfinije i najskuplje kolače , ima najskuplje haljine , torbe i sve ostalo. Ona je najmlađa kći Franje I. i Marije Terezije. Antoaneta je imala hladan odnos sa majkom zato što je imala četrnaest braće i sestara , pa je bila često zapostavljena.

# data[].attributes.body
Luj XVI. potrošio je sav novac, državni dug bio je preveliki država bi otišla u propast i kako bi on mogao još trošiti i kako država nebi propala zbog financijske situacije sazvao je Skupštinu državnih staleža sredinom 1789.godine. Želio je dobiti odobrenje za veće i nove poreze trećem staležu. Treći stalež je rekao da želi veći broj svojih zastupnika, kralj im je udovoljio tome i udvostručio njihov broj zastupnika. Bilo ih jednako kao i ostala dva staleža zajedno, ali kralj je i dalje ostavio glasanje po staležima tako da bi uvijek 1. i 2. stalež mogli pobjeđivati točnije uvijek bi bilo 2:1 . Nakon toga 3. stalež zatražio je metodu glasanja "jedan čovjek jedan glas", to bi odgovaralo trećem staležu jer su neki iz 1. i 2. staleža pudupirali odluke 3. staleža, ali to nisu prihvatili. Zbog toga se 3. stalež proglašava Narodnom skupštinom u lipnju 1789. godine. Pridružuju im se dio svećenica i plemstva te se idućeg mjeseca proglašavaju Ustavotvornom skupštinom, koja je trebala donijeti novi Ustav ( najvažniji i temeljni zakon države). Kraj i ostatak koji nije bio u Ustavotvornoj skupšini planirali su napasti i srušiti tu skupštinu . I tako započinje pobuna.

# data[].attributes.body
Konkretan razlog početka revolucije je taj što prvi i drugi stalež nisu imali poreze, a imali su sve i živjeli raskošno, dok zapravo treći stalež nije imao ništa ,a morali su plaćati velike poreze i više vrsta. Seljaci su morali plaćati 6 vrsta poreza ,a neki od njih su : neposredni porez ("taille"), vrste glavarine ("capitation"), crkveni porez , morali su gospodaru platiti u obliku novca, rada ili ploda zemlje ...

Također jedan od tih glavnih razloga su to što nisu jednaki pred zakonom i nemaju ista prava glasanja i svih ostalih povlastica 1. i 2. staleža.

# data[].attributes.body
Neki konkretniji događaj zbog kojeg će se sve to dogoditi je to zapravo što je Luj XVI. sazvao skupštinu za veće poreze , možda da je nije pozvao, možda se 3. stalež točnije Narodna odnosno Ustavotvorna skupština nebi naljutila i nebi vjerojatno sve eskaliralo. Makar sigurno bi se nekad dogodila revolucija jer nebi mogli tako živjeti , možda se nebi dogodila u Francuskoj ali sigurno negdje bi.

Još jedan od nekih konkretnih razloga je taj što su stanovnici saznali da kralj okuplja vojsku kako bi napao i uništio skupštinu . Zbog toga su oni odlučili napasti zatvor jer je to simbol apsolutizma.

# data[].attributes.headline
Kojeg datuma i kojim događajem započinje?

# data[].attributes.subject
Kojeg datuma i kojim događajem započinje?

# data[].attributes.body
Francuska revolucija započinje 14.7.1789. osvajanjem tvrđave Bastille ( Bastille- zatvor i tamnica političkih i zloglasnih zatvorenika, ta tvrđava je bila simbol kraljevog apsolutizma).

Kada su stanovnici Pariza čuli da kralj sprema vojsku kako bi napali i uništili Ustavotvornu skupštinu, skupština je odlučila osvojiti točnije srušiti Bastillu zato što je to bio simbol kraljeva apsolutizma. Time su željeli reći da više tako ne može i da nije tako jak da može svima naređivati i sebi ugađati tuđim novcem. Nakon tog događaja revolucija se proširila cijelom Francuskom i svi su počeli napadati dvorce i spaljivali su knjige i isprave gdje su napisane njihove kmetske obaveze prema gospodarima. Tako se kraljeva vlast sve manje slušala i polako se urušavala. Početkom kolovoza iste te godine u kolovozu Narodna skupština ukida porezne i druge povlastice drugom i prvom staležu te se donosi DEKLARACIJA O PRAVIMA ČOVJEKA I GRAĐANINA. To je dokument koji naglašava ravnopravnost i jednakost građana pred zakonom .

U današnje vrijeme se taj dan slavi u Francuskoj kao nacionalni praznik.

# data[].attributes.headline
Deklaracija o pravima čovjeka i građanina

# data[].attributes.subject
Deklaracija o pravima čovjeka i građanina

# data[].attributes.body
Dokument koji naglašava ravnopravnost i jednakost stanovništva Francuske pred zakonom i porezima. Deklaracija o pravima čovjeka i građanina nastaje 26.8.1789. godine . Malo kasnije tog dokumenta Francuska više nije apsolutistička monarhija, već ustavna monarhija. Sadržaj Deklaracije nastaje prosvjetiteljskim idejama.

# data[].attributes.headline
Francuska revolucija: od republike do terora

# data[].attributes.subject
Francuska revolucija: od republike do terora

# data[].attributes.body
Kako je revolucija započela, Ustavotvorna skupština donijela je mnogo odluka, a neke od njih su: ukidanje feudalizma, crkvena se dobra proglašavaju nacionalnom imovinom, redovničko svećenstvo je ukinuto, a biskupi i župnici biraju se kao i ostali službenici države.

1791. godine u rujnu, Skupština je donijela Ustav kojim je Francuska proglašena ustavnom monarhijom. Kralj tada više nije glavan i ima samo pravo veta, nema pravo veta pri donošenju državnog proračuna i nije moga raspustiti Skupštinu. Od tada Ustavotvorna skupština donosi zakone i odlučuje o ratu ili miru. Puno biračko pravo imali su samo bogati muškarci. Politički status siromašnih se baš i nije nešto jako promijenijo.

Jakobinci (dobili su imme po samostanu sv. Jakova u Parizu, u kojem su se okupljali i borili se za ukidanje monarhije i proglašenja republike, te za opće pravo glasa za muškarce) su u skupštini zastupali interese siromašnih, a njihov vođa bio je Maximilian Robespierre.

Žirondinci su se protivili općem pravu glasa te ih je bila većina u skupštini i zastupali su interese bogatih . Nazvali su se po pokrajni Gironde.

1792. godine Francuska postaje republika. Te promjene u vezi revolucije zabrinule su vladare koji vladaju apsolutistički i da će se to dogoditi u njihovim državama. Zbog toga htjeli su napasti Francusku i to je Luj XVI. podupirao. U travnju 1792. godine kralj je objavio Austriji rat. Tako Europa postaje zahvaćna ratom do 1815.godine. Vojske protivničkih država su skoro ušle u Pariz i skužili su da kralj surađuje sanjima te su ukinuli kraljevstvo i u rujnu 1792. godine općim glasom izabrana je nova Skuština Narodni konvent. Nakon 2 mjeseca u dvorcu gdje je živo Lu xvi. pronađen je željezni ormarić u kojem je bio dokument gdje je pisalo da je kralj surađivao sa protivnicima. Zbog toga iduće godine kralj je pogubljen na giljotini.

Jakobinci su u lipnju 1793. godine sa vlasti izbacili žirondice i preuzeli je. Kada su neprijatelje natjerali na povlačenje uveli su u zemlju teror. Sve koje su smatrali neprijateljima ili da su surađivali sa kraljem završili bi na giljotini. U 14 mjeseci ubili su 40 000 ljudi ,a među njima i kraljicu MArijua Antoanetu.

Nakon toga na vlast ponovno dolaze žirondinci i uvode Direktorij ( vladavinu petorice).

# data[].attributes.body
Gubitak dosta ljudi i uništenje države ,a opet je isto . Mislim, 3. stalež ima veća prava ali opet nisu jednaki sa 1. i 2. staležom. Ali barem država više nije apsolutistička monarhija i više nevlada jedan (kralj), nego petorica (Direktorij) i sada postoji zakon.