# data[].attributes.body
Demòcrit, filòsof grec antic, va proposar la teoria atòmica, postulant que la matèria consisteix en àtoms indivisibles eterns amb diferents formes i grandàries. Creia que les propietats de la matèria sorgien de la disposició d'aquests àtoms.

# data[].attributes.body
John Dalton va proposar el model atòmic a principis del segle XIX, postulant que els àtoms són indivisibles i que els del mateix element són idèntics en massa i propietats. Segons ell, els compostos es formen per la combinació d'àtoms en proporcions fixes, i les reaccions químiques impliquen la reorganització d'àtoms sense creació ni destrucció. Encara que algunes idees han evolucionat, Dalton va establir les bases crucials per a la teoria atòmica.

# data[].attributes.body
En el model atòmic de Thomson, proposat per JJ Thomson, l'àtom es representa com una esfera positivament carregada amb electrons incrustats en ella, aquest model va introduir la noció de partícules subatòmiques amb càrrega elèctrica. El model va ser presentat al segle XX (1904).

# data[].attributes.body
El model atòmic de Rutherford, proposat per Ernest Rutherford, destaca un nucli central carregat positivament que conté la major part de la massa de l'àtom. Electrons de càrrega negativa orbiten al voltant del nucli en un espai majorment buit. Aquest model, que va reemplaçar al de Thomson, va ser essencial per a comprendre l'estructura interna de l'àtom, encara que models posteriors, com el de Bohr i la mecànica quàntica, van refinar aquestes idees.

# data[].attributes.body
El modelo atómico de Bohr, propuesto por Niels Bohr en 1913, incorpora órbitas cuantizadas para los electrones alrededor del núcleo, con niveles de energía específicos. Explica la emisión y absorción de energía cuando los electrones cambian de órbita, y postula estabilidad en órbitas particulares. Aunque significativo, el modelo de Bohr fue posteriormente superado por la mecánica cuántica, que ofrece una descripción más completa de la estructura atómica.

# data[].attributes.body
El model atòmic de Schrödinger es basa en l'equació quàntica que descriu el comportament dels electrons en àtoms, reflectint la dualitat ona-partícula. La funció d'ona proporciona la probabilitat de trobar un electró en diferents posicions i moments. Encara que la resolució és complexa per a àtoms amb diversos electrons, el model ofereix informació crucial sobre nivells d'energia i distribucions de probabilitat electrònica en àtoms més complexos, sent essencial per a entendre l'estructura quàntica.

# data[].attributes.body
El model atòmic actual es basa en els principis de la mecànica quàntica. Aquest enfocament descriu el comportament de partícules subatòmiques, com a electrons, a través de funcions d'ona i probabilitats. L'equació de Schrödinger guia l'evolució d'aquestes funcions, i s'utilitzen conceptes com a orbitals atòmics i números quàntics per a entendre la distribució d'electrons en els àtoms. Aquest model quàntic, acceptat en la comunitat científica, integra la dualitat ona-partícula i proporciona una descripció precisa del comportament de les partícules a nivell atòmic.

# data[].attributes.body
La datació radiomètrica és un mètode tècnic per a establir l'edat absoluta de roques i restes orgàniques paleontològiques. Es basa en la desintegració de nuclis radioactius, calculant l'antiguitat mitjançant la proporció d'àtoms pares i fills en la mostra.

# data[].attributes.body
L'energia nuclear s'utilitza en la generació d'electricitat a través de centrals nuclears. En aquest procés, la fissió nuclear allibera grans quantitats d'energia tèrmica, la qual s'empra per a escalfar aigua i produir vapor, impulsant així turbines que generen electricitat de manera eficient i contínua. Aquest mètode contribueix significativament a la producció d'energia elèctrica en diversos llocs del món.

# data[].attributes.body
L'energia nuclear exerceix un paper crucial en la medicina, especialment en diagnòstic i tractament. S'utilitza en tomografia per emissió de positrons, radioteràpia per a combatre tumors, i medicina nuclear per a realitzar estudis de diagnòstic mitjançant radiofàrmacs. Aquestes aplicacions milloren significativament el diagnòstic i tractament mèdic.

# data[].attributes.body
L'energia nuclear té aplicacions agrícoles en prolongar la vida útil i desinfectar aliments mitjançant irradiació. En la indústria, s'utilitza per a inspeccions mitjançant radiografia, esterilització de productes mèdics i millora de materials. La seva versatilitat beneficia la seguretat alimentària i l'eficiència industrial.

# data[].attributes.body
L'energia nuclear ha tingut aplicacions en l'àmbit bèl·lic i militar. Durant la Segona Guerra Mundial, es va desenvolupar la bomba atòmica, una arma nuclear devastadora. En la Guerra Freda, les potències nuclears van acumular arsenals com a part de la dissuasió nuclear. Encara que existeixen tractats internacionals per a limitar la proliferació nuclear, la possibilitat d'ús militar continua sent una preocupació global a causa de la capacitat destructiva de les armes nuclears.

# data[].attributes.body
L'energia nuclear comporta riscos significatius, com a accidents nuclears, desafiaments en la gestió de residus radioactius, possibilitat de proliferació d'armes nuclears, preocupacions sobre seguretat i disseny, impacte ambiental, i reptes en l'acceptació pública. La gestió efectiva d'aquests riscos requereix regulació rigorosa i mesures de seguretat avançades.

# data[].attributes.body
Els accidents nuclears, com els de Txernòbil (1986) i Fukushima (2011), han estat esdeveniments crítics que van alliberar material radioactiu, causant danys significatius i destacant la urgència de la seguretat en instal·lacions nuclears. Aquests incidents han portat a millores en regulacions i tecnologies per a mitigar riscos.

# data[].attributes.body
La gestió de residus radioactius és un desafiament crític en l'energia nuclear. Aquests residus, amb vida útil prolongada, plantegen la necessitat d'estratègies segures a llarg termini. Es considera l'emmagatzematge geològic profund, però la seva implementació enfronta desafiaments socials i d'acceptació pública. Abordar aquest problema requereix enfocaments multidisciplinaris i alts estàndards de seguretat.

# data[].attributes.body
La proliferació nuclear implica la propagació d'armes i tecnologia nuclear, sent una preocupació global. Malgrat el Tractat de No Proliferació Nuclear (TNP), existeixen desafiaments en la seva aplicació, com la transferència no autoritzada de tecnologies i el risc de desviació de programes civils a fins militars. La cooperació internacional i el control de tecnologies sensibles són fonamentals per a abordar aquest risc.

# data[].attributes.body
La seguretat en instal·lacions nuclears és essencial per a prevenir accidents. Implica dissenys robustos, estrictes protocols de seguretat, vigilància contínua i l'adopció de tecnologies avançades. La regulació rigorosa i la supervisió governamental són fonamentals per a mantenir alts estàndards de seguretat.

# data[].attributes.body
L'energia nuclear té impactes ambientals, com a emissions indirectes durant la mineria i construcció, gestió de residus radioactius a llarg termini, impacte en ecosistemes aquàtics i risc d'accidents nuclears. La cerca de solucions sostenibles inclou tecnologies més netes i millors pràctiques de gestió de residus per a minimitzar aquests efectes.

# data[].attributes.body
L'acceptació pública de l'energia nuclear es veu afectada per la desconfiança basada en esdeveniments com Txernòbil i Fukushima i fins i tot més a prop nostre a la central de Vandellòs I , la falta de coneixement sobre la tecnologia, la importància de la participació i transparència en decisions nuclears, i la percepció d'alternatives més segures. Resoldre això requereix millorar la comunicació, educació i participació pública en projectes nuclears.

# data[].attributes.body
Els generadors termoelèctrics de radioisòtops (GTR) són essencials en missions espacials de llarga durada, convertint la calor de la desintegració de radioisòtops en electricitat. Això permet l'exploració de l'espai profund més enllà de l'òrbita terrestre, on la llum solar és limitada, i recolza missions a planetes distants com Mart.

# data[].attributes.body
Els reactors nuclears són crucials per a la recerca científica, proporcionant fonts controlades de neutrons per a experiments en física, materials i síntesis de nous materials. Aquests reactors són fonamentals per a estudiar l'estructura i comportament de la matèria a nivells fonamentals, incloent-hi la recerca en fusió nuclear per a desenvolupar una font d'energia sostenible.