# data[].attributes.body
Vi har gennemgået delvist mål 4, som handler om en total smertemodel : fysisk, psykisk, social og åndelig smerte. Derudover har vi gennemgået mål 1, som handler om nonfarmokologisk smertebehandling - lejring.
I dag har vi talt og reflekteret over 4 typer smerter. Vores gruppe reflekterede over den psykiske smerte, der i høj grad påvirker menneskers liv og livskvalitet. Vi talte om, hvordan alle former for smerte hænger sammen. Total Smerte er patientens opfattelse af smerte på alle niveauer. Det er ikke kun fysisk, men både psykisk, social og åndelig smerte.
Jeg husker en patient fra min praksis, som havde kræft. Hun var indlagt på hospitalet pga. mistanker om lungebetændelse, fordi hun har haft respirationsproblemer. Hun kunne ikke spise og drak meget lidt, fordi hun havde kvalme bagefter. Efter et par dage begyndte hun at klage over smerter. Vi har brugt lejringspuder, der skulle afhjælpe lindre smerter og har givet hende psykologisk støtte, men det hjalp ikke meget. Situationen blev kun værre. Så blev hun kørt til scanning og undersøgelsen viste, at hendes kræft havde spredt sig. Da patienten blev informeret om dette, fik hun en chok. Hun ville gerne indlægges på onkologisk afdeling, men lægerne kunne ikke se meningen. Næste morgen kaldte hun på os, fordi hun ikke kunne trække vejret frit, selvom ilten var på. Jeg så, at hun har haft angst og sygeplejerske bekræftede mine tanker ved at sige, at hendes psykisk tilstand er påvirket og det er derfor hun reagerer sådan. Efter et par dage blev hun overflyttet fra en fire sengs stue til en enkeltsengs stue og dermed isoleret fra samværet med andre mennesker. Hendes smerter har været stærkere og stærkere. Til sidst fik hun store doser morfin, som var det eneste, der kunne hjælpe hende. I denne historien kan vi se 4 faser af smerter : åndelig smerte, når patienten fik at vide, at hun har ikke så meget tid tilbage at leve, psykisk smerte, når hun var bange for at dø og følte, at hun manglede luft, social smerte, når hun kunne ikke længere kommunikere med andre og blev flyttet til eneplads stue og fysiske smerter, som blev lindret med medicin.

# data[].attributes.body
Aflaster tryk på højre siden.
Borger skal ligge længere til højre i sengen. Skuldre, hofter og knæ skal være i en lige linje.
Det godt ved lejren var, at det var fælles arbejde, og vi hjalp hinanden. Det var mindre godt, at vi ikke havde de nødvendige puder, der kunne bruges i praksis. I lejringskataloget kan vi se, at kvindens ben er lige, men i vores situation skulle benet placeres mere til siden, så benet var mere aflastet.

# data[].attributes.body
Skuldre, hofte og knæ skal ligge i samme let bøjede vinkler, så personen ikke roterer i rygsøljen og bækkenet. Det hjælper med at skabe en afslappet tilstand.

# data[].attributes.headline
Trykfordelende rygleje i seng uden knækknæk

# data[].attributes.subject
Trykfordelende rygleje i seng uden knækknæk

# data[].attributes.body
Lindrer smerter i ryg, korsbenet og hæle. Knæene skal holdes i let bøjet stilling. Pudderne skal placeres 3-5 cm ind under begge baller og begge lægmuskler. Stilling skal være lige.
Fejlen i denne position er at hovedet liger for højt op og hænderne ikke er placeret som i eksemplet, men det er fordi vi havde travlt til sidst.

# data[].attributes.body
Sådan virker øreakupunktur :
Akupunktur skal foregå i rolige omgivelser, det er vigtigt, at du sidder behageligt og slapper af.
Vi var i kælderen. Jane stak fem nåle ind i hvert punkt på elevens øre. Nålene skulle sidde i øret i 45 minutter, mens eleverne bare koncentrerede sig om at slappe af. De fleste følte sig afslappede under behandlingen. Alle nåde var tynde og sterile og blev kasseret efter brug.

# data[].attributes.body
Næsten alle prøvede NADA. Nogle faldt i søvn. Det er helt normal reaktion.

# data[].attributes.body
I dag har vi talt om NADA behandling. Det er øreakupunktur der letter og kan supplere medicinsk behandling. NADA kan hjælpe mod søvnproblemer, angst, fysisk og psykisk uro, tankemylder, koncentrations og hukommelsesbesvær, stress, depression, stemmehøring, misbrug og abstinenser, selvskadende adfærd og m.m.
Lidt senere snakkede vi om mindfulness.
Mindfulness :
Det er en form for meditation hvor du øver dig for at være mindful. Mindfulness kan hjælpe dig bedre at håndtere smerte og gøre den mindre dominerede i dit liv. Mindfulness kan hjælper mennesker med stress, smerter, og kroniske sygdomme.
Det gode skal vi være opmærksomme på, men ikke på det negative, som hjernen typisk har fokus på. Der kræver nærvær og fokus for at få øje på det positive. Du skal tænke om at du er her nu og glemmer dine problemer. I dette øjeblik du skal være kærlig og venlig imod dig selv.
Neuroplasticitet - hjerner skal lære nyt og automatisere det. Det tager tid, men kan lade sig gøre.
Kvalitet i mindfulness
Meditation - hjerner er plastiske og vi bliver bevidst om hvad vi tænker.
Senere så vi en film, som handler om en pige, der har skizofreni lidelse.

# data[].attributes.body
En kombination af mindfulness yoga og meditation er en af de mest effektive genveje til højere overskud.
Vi lavede yoga og mediterede derefter. Det hjalp os med at slappe af og skubbe vores tanker væk, idet vi kun tænkte på nuet og vores kroppe. Dette hjalp os med at indse, at den nonfarmakologisk behandling er meget effektiv og kan suppleres med farmakologisk behandling. Den slags behandlingen har ingen bivirkninger og forbedrer menneskets livskvalitet.

# data[].attributes.body
Film handler om en pige, der lever med skizofreni og kæmper med skræmmende hallucinationer. Hun har også sociale problemer med familie og klassekammerater. Hun blev behandlet både farmakologisk og nonfarmokologisk.

# data[].attributes.headline
Dag 3 : Smerter - fysisk og psykisk smertelindring

# data[].attributes.subject
Dag 3 : Smerter - fysisk og psykisk smertelindring

# data[].attributes.body
Hvordan smerter opstår - smerteimpulsernes vej gennem transduktion, transmission, perception.
Smerteimpulser påvirker det autonomiske nervesystem og kan øge BT, P, RF. Der er flere fakturer, der påvirker smerteopfattelse. Når man føler smerte - skyldes det en stor mængde skademodtager.
first pane, second pane
Typer af smerter : nociceptive, vicerale, neuropatiske, akutte, kroniske
Behandling : medicinsk, ikke medicinsk. Smertestillende medicin : Analgetika, morfin/morfinlignende stoffer. Tramadoler har mindre maksimalvirkning end stærke opioider. Svagtvirkende analgetika - acetylsalicilsyre og paracetamol. Virker på flere parametrer. Acetilsalicylsyre virker som blodpropforebygende. Paracetamol har stort set ingen bivirkninger, men OBS på nedsat leverfunktion. NSAID - anvendes kun i korte perioder og giver risiko for for meget mavesyre. Kan kombineres med paracetamol. Anbefales ikke til ældre.
Smerter er ikke en sygdom.
Kroppen tilpasser sig til kroniske smerter. Der kan ikke altid lokaliseres hvor smerterne er.
Min opgaver som SSA er at anvende sygeplejeprocessen, totalsmertemodellen, smerteanamnese, smerteskalaen, observere borgeren, dokumentere, kontakte ansvarlige kolleger.

# data[].attributes.headline
Dag 3 : Smertevurdering og smerteanamnese

# data[].attributes.subject
Dag 3 : Smertevurdering og smerteanamnese

# data[].attributes.body
1.  I dag arbejdede jeg med mål 2 og mål 3. Jeg arbejdede i gruppe med dagens opgave omkring smertevurdering og smerteanamnese. Jeg synes, at samarbejdet gik godt og jeg har opnået målene med dagens læring.
2. Jeg følte, at fru Hansen var i stand til at udtrykke sin smerte tydeligt, fordi hun ikke er så gammel, men hun er også følsom og bekymret over sin sygdom og smerter. Derfor tror jeg, at hun ikke kunne udtrykke sin smerte klart. Hun kunne være forvirret og usikkert. Men i hensyn af det, at svagere opioider ikke hjalp hende og hun kom på afdelingen - jeg måtte stole på hende.
Det var ikke så nemt at stille de relevante spørgsmål, fordi jeg følte, at hun var nervøs og opgivende. Jeg vil være mere forsigtig og mere støttende næste gang, fordi jeg forstår, at sygdommen har påvirket hende. Jeg vil stille hende spørgsmål om hvordan smerterne påvirkede hendes dagligliv. Jeg vil gå dybere ind i hendes følelser.
3. Det var godt at bruge NRS til at vurdere smerteintensitet.
Det gav et mere præcis smertebillede. Selvom jeg ikke mærkede hendes smerte, så det var lidt svært at vurdere, hvordan hun oplever smerte, fordi det er forskeligt fra person til person.
Jeg synes, at NRS skalaen giver patienten og personalet en godt forståelse og er nemt at bruge.
4. I mit daglige arbejde som SSA kan jeg bruge WHO's smertetrappe til at identificere smerteniveauet : let, mild- moderat eller moderat- svær smerte, og dette kan anbefale en behandlingsstrategi.
5. Jeg var empatisk og nærværende, da Fru Hansen beskrev sine smerter. Jeg stillede HV- spørgsmål - et ad gangen. Jeg havde god øjenkontakt og var anerkendende. Dette havde en god indflydelse på hende - hun følte sig tryg i denne situation.
6. Jeg lærte at strukturere spørgsmål og tilpasse dem til patientens situation og være professionel i at stille dem ud fra patientens tilstand og situation. Jeg har brugt dette i en tidligere praksis og kan fortsætte med at bruge til andre patienter. Det var nyt for mig at lære om WHO's smertetrapper, og jeg synes, det er relevant, når man skal  vælge behandling.
7. Min gruppe og jeg tænkte grundigt over de spørgsmål, vi skulle stille, og skabte en stuktur.
Næste gang under samtalen skal jeg gøre, at patienten føler, at jeg er oprigtigt interesseret i, hvordan han oplever smerte.
8. Jeg føler mig forberedt til at udføre smerteanamnese i praksis. Jeg vil specifikt undersøge kommunikation med kræftpatienter og smertehåndtering.

# data[].attributes.body
I dag har vi snakket om døden og har lavet gruppearbejde. Vi har snakket og besvarede spørgsmål om målrettet kommunikation i grupper.  -Vi har set dokumentarfilm om social smerte.
Hvad er social smerte? - Tilbagetrækning, kontroltab, håbløshed, depression, krise, identitetstab/sorg.
Lindring af social smerte : omsorg, nærhed, kontakt, plejeorlov, hjælp til hjemmet, hjælpemidler.
Efter at have set filmene og efter diskussioner i klassen tænker jeg, at smerter i høj grad kan påvirke et menneskes liv. Mennesker, der har kroniske sygdomme eller de social udsatte misbruger - de kan ikke leve som almindelige raske mennesker, de kan ikke have en familie og venner, et normalt arbejde, intet eller meget begrænset seksualliv, hvilket kan nedsætte deres selvværd og selvtillid. Derfor kan det gøre ondt - social ondt.
Kommunikation med terminal syge :
Den dødende skal blive mødt med de nødvendige faglige kompetencer, hans selvbestemmelsesret skal overholdes. Jeg skal skabe kontakt og tillid, kan tale med patienter og pårørende om liv og død, kan støtte patienten og pårørende.
Jeg skal være nærværende, åben og empatisk professionel under samtalen. Ved tilrettelæggelse af palliativ indsats skal jeg lytte til deres ønsker og behov og tage hensyn til dette.
Perspektivering :
Denne viden som jeg har fået i dag kan jeg bruge, når jeg skal yde palliativ pleje  til borgerne. Jeg skal blive professionel og tage udgangspunkt i borgeren/patienten som et helt menneske. Jeg skal være opmærksom til patientens følelser, tanker og adfærd. Det giver ligeværdighed mellem sundhedspersonalet og patienten.

# data[].attributes.body
Åndelig smerte har fokus på eksistentielle og åndelige aspekter af smerteoplevelsen.
Dette kan omfatte spørgsmål om meningen med smerte, tro, håb og åndelig støtte. En person har mange tanker om hvorfor jeg og hvad jeg gjorde forket for at få denne sygdom.
I dag snakker vi om åndelig smerte med en præst. Han snakker om angst for døden og hvordan man kan håndtere den. Han siger : vores demokrati er, at vi skal komme og hjælpe de andre. Den første lindring, som menneske finder på, er alkohol. Præsten forklarer personen, at dette ikke er førstehjælp, og at personen selv har kontrol over sit liv. Vi skal bygge tillid for at kunne mærke forandring. Når vi taler om smerte, taler vi om livets smerte generelt. Vi skal tage ansvar og kontrollere alt, hvad der kommer.
Vi har den tro. hvor skammen forsvinder og tager sig af smerten. Vi er alle sårbare mennesker, men når vi er i fælleskabet, kan det opstå og give en styrke.
De mest betydelige spørgsmål og præstens svar :

Hvad er ondt? - I en kristen kontekst  har vi nogle åndelige smerter, fordi vi har indre konflikter med os selv.

Hvem oftest kommer til dig? - Jeg er hospitalspræst og jeg går fra den ene afdeling til den anden og tilbyder hjælp til patienterne.

Hvornår dødsfald er ikke somatisk? - Når mennesker er indlagt for psykiske lidelser.

Snakker I med patienterne om, er der liv efter døden? - Vi er alle kognitiv fornuftige og kan ikke sige, om der er eller ej, men hvis en person tror, så kan vi tale om det.

Kan man tale med præsten selvom han ikke er religiøs? - Ja, man kan få sådan hjælp. Vi tjekker ikke, om man er medlem af folkekirke eller ej.

Filmreflektion :
Filmen viser det almindeligt hverdag for personalet på Bisbjerg Hospital. Det her er patienternes sidste hjem. Personalet er tæt på dem, der ikke vil forstå døden. Patienter får smertestillende medicin og får samtidig en støtende samtale med personalet. Patienter er taknemmelige for en godt hjælp. Palliation er lindring og beskyttelse mod total smerte - siger autor.
En patient Saida 33 år. Hun kommer fra Marokko og har en kræft sygdom. Hun er meget træt, spiser ikke så meget, får stærke smertestillende. Hun er rolig og smilende, når hun snakker med personalet. Hun starter kemoterapi i morgen. Behandlingen hjælper, men hun siger nej tak til det pga. medicinens slemme bivirkninger.
Stilhed omkring arbejde er uforklarlig. Personalet diskuterer, om de skal skjule information fra patienter eller nej. De synes, at det ikke er særlig empatisk over for dem. Nogle af dem synes, at det at skjule info fra patienterne kan beskytte dem og give dem ro i deres sidste dage. Så det er et stort etisk dilemma om, hvordan man bedst kan håndtere denne situation.
Senere sider personalet og snakker om hvordan patienternes død påvirker dem. Det er ikke nemt for de fleste af dem at glemme alt efter arbejde, men vi skal ikke tage alt i vores privatliv. Vi skal være professionelle.
En patient Ole synes, at han har haft en god liv. Han har det godt på det sidste. Da patienten fik forværring, fik han meget opmærksomhed fra personalet og de blev omsorgsfulde, empatiske og nærværende for ham. Personalet diskuterede derefter, hvordan de bedst kunne hjælpe patienten i hans sidste øjeblikke af livet.
Til sidst patienterne liger mellem drømmen og virkeligheden - siger en læge.
Pårørende kan ikke sover om natten, fordi de ikke ved, hvornår deres familiemedlem kan dø. De dør typisk ud på morgen.
Opsamling :
Jeg vil bruge den viden, som jeg har fået i dag, i mit fremtidige job. Jeg synes, at præsten og andre fra det tværfaglige team er meget nødvendige for, at den palliative pleje kan gøre patientens sidste dage gode. Farmakologisk og nonfarmakologisk behandling er vigtige for at lindre fysiske og åndelige smerter. At tro på Gud og samtale med en præst kan hjælpe og mindske angsten for døden, så det er tilrådeligt at tilbyde patienten hjælp fra en præst i terminal fasen.

# data[].attributes.body
I dag var vi på Næstved Sygehus og besøgte Rådgivningscenteret i Kræftens Bekæmpelse og Det tværfagligt smertecenter. På den måde har vi gennemgået mål 1, mål 4 og mål 6.
Kræftens Bekæmpelses huset er åben for patienter, der er ramt af kræft og deres pårørende. I huset kan man deltager i aktiviteter (fællesspisning, strikkeklub m.m.), få råd, møder andre, der også har kræft eller bare få en kop kaffe.
Der er ingen tidsbestilling, man kan bare kommer ind fra gaden og få samtale med en rådgiver - enten alene eller med  sin pårørende. Samtalen kan hjælpe med at vende personens tanker eller følelser. Samtaler kan også foregå i grupper. Sammen kan patienterne dele erfaringer, hjælpe og støtte hinanden, håndtere, acceptere og bearbejde problemer forårsaget af sygdommen. Der er også tilbud til meditation og mindfulness.
Vi talt også om sorg og sorgreaktioner. Den  2- spors - model giver en godt forståelse af, hvordan en kræftpatient pendulerer fra et tabsorienteret spor til et genoprettende spor og tilbage igen. Dette viser, at patienterne har gode og dårlige øjeblikke, og det er normalt i deres situationer, eller de kan ikke håndtere deres tilstand. Begge spor er lige vigtige og værdifulde, de virker parallelt, og det er selve samspillet, der er betydningsfuld. Denne proces kaldes også for følelsesregulering, hvilket betyder, at den sørgende finder måder at regulere sorgens intensitet og følelsesmæssige smerter.
Det tværfagligt smertecenter team består af en sekretær, socialrådgiver, fysioterapeuter, ergoterapeuter, psykologer, pårørende, patienter, sygeplejersker og læger. De alle er meget vigtige i patientforløbet. Smerteklinikkens princip er først at anvende nonfarmakologisk behandling, der hjælper patienter med at håndtere smerter, acceptere dem og se på det fra en anden vinkel. Smertemestring og psykologiske faktorer er meget vigtige faktorer i smertelindringen. Gennem fysiske aktiviteter, tanker og følelser, søvn, kommunikation og medicinsk behandling kan man håndtere et liv med smerter.
Når jeg bliver færdiguddannet, kan jeg bruge denne viden jeg har fået i dag, til mine patienter. Jeg kan snakke med patienterne og støtte dem, blive nærværende, empatisk, aktiv lyttende. Jeg skal observere borger og respondere på hans udtryk. Det er en aktiv proces, som hjælper borgeren til at åbne sig og fortælle om sine problemer, ønsker og behov. Jeg vil lindre borgerens smerter med at hjælpe ham med at styre på økonomi, sygedagpenge, civilstand, testamente, sidste tid, begravelse.  Derudover skal jeg finde ud af hvad der hjælpe mest på patientens smerter - måske pause, varme, kulde eller gå en tur, styrketræning, vejtrækningsøvelser, rådgivning. Jeg vil anbefale dem at kontakte de to institutioner, hvis det er nødvendigt for at få professionel hjælp med rådgivning og behandling for at forbedre deres livskvalitet.

# data[].attributes.body
Gennem denne dør kan man gå ind og få rådgivning og meget mere.

# data[].attributes.body
"Ingen skal stå alene med kræft"

# data[].attributes.body
Bygningen skal ikke være særlig smuk, men hyggelig, så patienter i alle sociale samfundslag føler sig ligesom hjemme

# data[].attributes.body
I denne model kan vi se, at medicinen tager den mindste del af smertelindringen

# data[].attributes.body
I dag begyndte vi at arbejde med casen. Vi har en problemstilling, som handler om artrose og så forsøger vi at kommer hele vejen rundt i totalsmertemodellen og andre spørgsmål.

# data[].attributes.body
I dag fortsatte vi vores casearbejde og besvarede følgende spørgsmål, som handlede om farmakologisk og nonfarmakologisk smertebehandling. Vi har også printet ud og vedhæftet nogle dokumenter til vores tavlen.

# data[].attributes.body
I dag  har vi lavet vores opgave færdigt og er klar til fremlæggelse. Vi vil tale om artrose og vi vil komme med forslag til farmakologisk og nonfarmakologisk behandling. Derudover fandt vi nonfarmakologiske tilbud i kommunerne, som kan hjælpe med at lindre totalsmerte.

# data[].attributes.attachment_caption
Vores præsentationens tavle er klar til i morgen