# data[].attributes.body
Daugavgrīvas latviešu strēlnieku bataljona strēlnieki ierakumos pie Klaņģu kalna Ķekavas rajonā, 07/1916

# data[].attributes.body
Vācu karaspēks šķērso Daugavu pie Ikšķiles 1917. gada 2. septembrī

# data[].attributes.body
Vilis Olavs, līdz 1890. gadiem Vilis Plute (dzimis 1867. gada 18. maijā [v.s. 6. maijā], miris 1917. gada 28. martā) bija latviešu sabiedriskais darbinieks un publicists. Studentu korporācijas Talavija filistrs dibinātāj

# data[].attributes.body
Krievu armijas komandieri sāka labvēlīgāk izturēties pret latviešu sabiedrisko darbinieku izloloto ideju par latviešu militāro vienību veidošanu. Krievijas armijas Augstākajai virspavēlniecībai tika iesniegts lūgums atļaut latviešu nacionālo brīvprātīgo vienību veidošanu.

# data[].attributes.body
Fridrihs Briedis bija viens no leģendārākajiem, talantīgākajiem latviešu strēlnieku virsniekiem. Viņu 1918. gadā Maskavā nošāva lielinieki jeb boļševiki.

# data[].attributes.body
Latvijas teritorijā fronte apstājās 1915. gada otrajā pusē un tika noturēta līdz 1917. gada vasarai.

# data[].attributes.body
Latviešu strēlnieki pozīcijās Rīgas frontē. 1915. gada rudens.

# data[].attributes.body
Boļševiku partijas vadītājs Vladimirs Uļjanovs (Ļeņins).

# data[].attributes.body
Fricis Roziņš (1870-1919), Iskolata priekšsēdētājs (1917-1918). Viņš bija jaunstrāvnieks, viens no Latvijas Sociāldemokrātijas vadītājiem, lielinieks.

# data[].attributes.body
Vācu armijas līdz 1917. gada rudenim ieņemtā Latvijas teritorija un uzbrukuma virzieni 1918. gada februārī. Sarkanā krāsā kartē - teritorija, kura bija lielinieku kontrolē.

# data[].attributes.body
Austroungārijas armijas karavīri pirms došanās uz fronti.

# data[].attributes.body
Jukums Vācietis bija Krievijas impērijas armijas latviešu strēlnieku virsnieks, Sarkanās Armijas pirmais virspavēlnieks. Nošauts 1938. gadā Krievijā.

# data[].attributes.body
Latvijas Republikas proklamēšana.