# data[].attributes.headline
1. Hvad siger teksterne om livstilfredshed i alderdommen? 

# data[].attributes.subject
1. Hvad siger teksterne om livstilfredshed i alderdommen? 

# data[].attributes.headline
2. Hvordan kan SOK og SST (indirekte trivsel i alderdom) blive påvirket af personlighed/intelligens? (Hint; tænk Larsens forelæsning og andet pensum)

# data[].attributes.subject
2. Hvordan kan SOK og SST (indirekte trivsel i alderdom) blive påvirket af personlighed/intelligens? (Hint; tænk Larsens forelæsning og andet pensum)

# data[].attributes.body
Det kan tænkes, at lav intelligens kan medvirke til færre/dårligere kompensationsmekanismer ud fra Baltes SOK-teori, fordi man kognitivt ikke har ressourcerne/magter opgaven at kompensere. Samme forhold kan muligvis tænkes mellem lav intelligens og optimering.

# data[].attributes.headline
3. Hvordan kan denne uges tekster relatere sig til pensum fra de to foregående uger?

# data[].attributes.subject
3. Hvordan kan denne uges tekster relatere sig til pensum fra de to foregående uger?

# data[].attributes.body
hihiihih

# data[].attributes.headline
4. Hvad mener teksterne er vigtigt/nødvendigt for at opnå en vellykket alderdom?

# data[].attributes.subject
4. Hvad mener teksterne er vigtigt/nødvendigt for at opnå en vellykket alderdom?

# data[].attributes.headline
3. Costa et al 2019: Personlighed påvirker livssyn.

# data[].attributes.subject
3. Costa et al 2019: Personlighed påvirker livssyn.

# data[].attributes.body
Costa et al 2019: N og E falder, A og C stiger - O

Larsen 2022: I hvilken grad mennesker tåler modstand har også med personlighedsfaktorer at gøre.

# data[].attributes.body
Intelligens og personlighed påvirker synet på ens liv. Bestemte personlighedstræk kan fx påvirke at man opfatter livet som positivt og en højere intelligens kan medføre positive livsudfald (Larsen et al. 2022)

# data[].attributes.headline
5. Findes der prædikatorer for tilfredshed i alderdommen? I så fald, hvilke?

# data[].attributes.subject
5. Findes der prædikatorer for tilfredshed i alderdommen? I så fald, hvilke?

# data[].attributes.body
lav neuroticisme og negativ affekt er prædiktor for højere livstilfredshed (Siedlecki et al., 2008)

Indsnævring af social gruppe -> mere meningsfuldt (Carstensen, 2021)

Krystalliseret intelligens viser sig ifølge Siedlecki et al., 2008 ikke at være en prædiktor for livstilfredshed hos ældre

Positivitets effekt - man processerer information mere positive end negative eller neutrale (Carstensen, 2021)

Hvis man internaliserer alderisme, kan det have en negativ påvirkning på livstilfredshed i alderdommen (Larsen, 2022)

Hvis man oplever primær kontrol, er man mere tilfreds med sit liv - men man mister mere primær kontrol (Schulz & Heckhousen)

# data[].attributes.body
Personlighed kan påvirke valget af områder der forsøges optimeret. Personlighedstræk kan også påvirke adgangen til kompensationsressourcer. Kan tænkes at højt N medfører større forbrug af velfærds- og sundhedsydelser

# data[].attributes.body
○ Livsløbsperspektivet (Baltes 1997) og FFT kan integreres for at forstå dynamiske tilpasningsprocesser i senere livsfaser.

Det er vigtigt at udforske rollen af personlighedstræk i formning af dynamiske tilpasningsprocesser i senere liv.

- Eksempler på teoretiske koncepter i gerontologi:

○ Selektiv optimering med kompensation (SOC): Ældre voksne håndterer tab ved at vælge, optimere og kompensere, og personlighedstræk kan påvirke, hvordan dette udføres.

F.eks. kan personer med høj E prioritere social kontakt, mens dem med høj O kan prioritere udforskning.

○ FFM-træk kan også påvirke adgang og brug af ressourcer til kompensation.

Lav N og høj C fremmer etablering af vellykkede rutiner og kompenserende vaner.

# data[].attributes.headline
4. Hvad mener teksterne er vigtigt/nødvendigt for at opnå en vellykket alderdom?

# data[].attributes.subject
4. Hvad mener teksterne er vigtigt/nødvendigt for at opnå en vellykket alderdom?

# data[].attributes.body
Shultz & Heckhausen

Udvikling og vedligeholdelse af primær kontrol gennem livet

dem der er i stand til at interagere og påvirke miljøet omkring dem i længst tid, bedømmes som værende mest succesrige

Carstensen

SST

Det at have en tæt gruppe af relationer er "vigtigt" for følelsen af livstilfredshed

Opfattelsen af tiden

Begrænset syn på tiden = negativ livstilfredshed

Baltes

En god balance mellem tab og gevinst.

Gode kompensatoriske mekanismer

At kunne regulere de tab der finder sted i løbet af livet

Siedlecki

Mener at de affektive aspekter de bedste prædikatorer for livs tilfredshed

høj N havde en negativ korrelation med livstilfredshed

Flydende intelligens havde en positiv korrelation

viser nok mere et sundt menneske end at intelligens er en prædiktor for livstilfredshed

# data[].attributes.headline
2: Personlighed og Life Span Theory of Control

# data[].attributes.subject
2: Personlighed og Life Span Theory of Control

# data[].attributes.body
Ifølge Larsens forelæsning...

Primær kontrol er sandsynligvis relateret til C-factterne kompetence og selvdisciplin

Sekundær kontrol er sandsynligvis relateret til lavt N og høj komplians (som er en A-facet)

# data[].attributes.body
Siedlecki et al. (2008) finder ikke en stærk association mellem intelligens og livstilfredshed for den ældre gruppe. Derimod kan det tænkes at mere affektive komponenter er bedre prædiktorer for livstilfredshed (depression, angst og også personlighedstræk herunder neurotisicme)

# data[].attributes.body
Carstensen udleder at personer med alderen grundet tidshorisonten af tilbageværende "liv" vil være mere motiveret til at dyrke de nære relationer, snarere end at udbrede sit netværk.

Personer med lav C og A + høj N => kan være relateret til relationsopløsning. Mennesker med disse træk kan mangle kernenetværk af nære relationer at falde tilbage på, når de oplever presset fra det sene livs udfordringer.

# data[].attributes.body
Baltes:

SOK er en måde at tilpasse sig på, hvor kompensation kan være med til at opretholde livstilfredshed

Siedlecki et al.:

Livstilfredshed er generelt stabil, og måske kan den stige med alderen pga. fald af negative følelser

Carstensen:

der sker et fald af negative følelser som ældre

Larsen:

Man kan tilbyde psykoterapi til ældre for at forbedre livskvalitet

Schultz og Heckhausen:

kompensatoriske mekanismer er med til at opretholde en livstilfredshed