# data[].attributes.body
1. I sundhedsvæsenet er der et krav om at observere og dokumentere alle handlinger som relaterer til borgerne.

2. Vigtigt at du som medarbejder observere og overveje de ting du gøre og siger.

3. Vores rolle som SSA (også læger og sygeplejerske) har en dokumentationspligt.

# data[].attributes.body
Navn: Aiche

Alder: 73 år

Nuværende bolig: Aicha og ægtefællen bor i lejlighed i Fyrreparken på 1. sal.

Aiche har altid sørgede for hendes hjem, børn og mand. Men efter hun har fået KOL, kunne hun ikke lave det store, som hun plejede. Hun har tabt sig en del, da hun ikke spiser som hun skal. Hendes børn prøver at hjælpe hende, men hun bliver irriteret hver gang de forsøger.

# data[].attributes.body
Livstilssygdom – Kol – Kronisk Obstruktiv Lungesygdom

Det er en livstilssygdom, hvor lungernes væv er ødelagt, og hvor luftvejene er forsnævrede. Patienter med Kol har nedsat lungefunktion og kan have svært ved at gå, spise og tale, fordi de ikke får luft nok, når de trækker vejret.

Aiche er påvirket med Kol. Hun hoster meget og har slim fra lungerne, hendes børn og på sygehuset prøver og hjælp hende, men Aiche nægter det. De har tilbudt hende en kørestol efter hun har fået en fald og fået et brud i hoftet, men nægter at brug den.

Hun må ikke brug parfume, ryge eller få damp når hun skal i bad, da det kan forværre hendes sygdom.

# data[].attributes.body
Hendes funktionsevne er 2 som er moderate begrænsninger.

indsat: middag

vil vi komme og se hvordan hun har det til middag, og hjælpe hende med at få ro og få noget at spise, som proteiner osv der hjælper hende med hendes vægt som er faldet en del

# data[].attributes.body
Vi arbejder med forskellige kommunikationsteorier:

1. Verbal & nonverbal kommunikation.

2. Adfærd som kommunikation.

3. Anerkendende kommunikation.

4. Konflikttrappen (ulve- & girafsprog).

Kommunikation: et redskab og grundelag for, at vi kan opbygge samt vedligeholde en god relation med borgerne, deres pårørende og vores kollegaer (om det er mundligt eller skriftligt).

I kommunikation handler det ikke kun om ordene, men også måden hvorpå ordene bliver sagt / vist på, samt hvordan modtageren opfatter afsenderen.

Kommunikationsmodel: Afsender - budskab/meddelelse - modtager.

# data[].attributes.body
Verbal kommunikation: Hvad vi siger, og hvordan vi siger det. Vi skal være opmærksom på modtageren, når vi kommunikerer. Hvorfor? Fordi vi anvender ord, som ældre borgere ikke kender til. Tal derfor med et sprog, de kan forstå.

obs på toneleje: Tonelejeret påvirker vores meddelelse, vi skal derfor være opmærksom på, hvordan vi taler.

Nonverbal kommunikation: Er når vores krop taler uden vi siger nogle ord. Kroppen udtrykker sig med kropssprog og ansigtsudtryk (mimik). Den afslører os, og det har faktisk stor betydning for kommunikationen.

Kropssprog er:

Kropsholdning: er man lukket eller åben.

Bruger man hænder eller arme, når man kommunikerer (fagter).

Påklædning - husker vi at overholde uniformsetikken, når vi er på arbejde, så vi udstråler professionalisme.

Ansigtsudtryk (mimik):

Ansigtsudtryk afslører vores følelser.

Øjenkontakt er vigtig. Her viser vi empati og engagement for borgeren/pårørende.

# data[].attributes.body
Vi har ansvaret for kommunikationen. Det er også vigtigt, at vi ikke optrapper konflikter med borgerne, men forstår hvordan der skal kommunikeres både verbal og nonverbal.

Verbal kommunikation: Vi er opmærksomme på vores ordvalg, og hvordan vi formulerer os. Vi kan tilpasse vores kommunikation til borgeren, pårørende eller kollega. Vi er også opmærksomme på vores toneleje, da det kan farve budskabet.

Nonverbal kommunikation: Vi er opmærksom på vores kropsprog, ansigtsudtryk & øjenkontakt, da disse signalerer vores følelser og engagement. Fx. SSA undgår at fremstå stresset, men bevæger sig roligt hos borgeren. Er du stresset, kan borgeren aflæse det, og det kan have indflydelse på din kommunikation med borgeren.

Anerkendende kommunikation: Vi skaber en støttende og respektfuldt kommunikation ved at anvende spørgeteknikker og aktiv lytning. Vi praktiserer aktiv lytning ved at give borgeren vores opmærksomhed og stille åbne spørgsmål for at vise forståelse og interesse. Vi afbryder ikke borgeren. Vi holder vores holdning for os selv, for selvom vi ved det er for hendes (Aicha) bedste, så skal vi respektere at ændringer kan være svære.

# data[].attributes.body
I konflikter kan man anvende to slags sprog:

Ulvesprog

Girafsprog

Ulvesproget er kendetegnet som konfliktoptrappende sprog, da det angriber modtageren. Det er altså sprog vi skal undgå at anvende, da det medvirker til konflikten yderligere optrappes.

I stedet skal vi anvende Girafsprog. Giraffens lange hals er en metafor for det overblik, man skal have i en konflikt. Vi som SSA'er skal tage et skridt tilbage, og danne os et overblik over, hvad problemet er i konflikten. Girafsproget er konfliktnedtrappende blandt andet, da det tager udgangspunkt i problemet og ikke personen.

# data[].attributes.body
Dokumentationsbeskrivelsen:

Dokumentationensbeskrivelsen er nedskrevet (er skrevet ned) efter vores rollespil. SSA og kollager har efter flere besøg observeret, at Aiche spiser sparsomt. Vi ankommer (her er der tale om rollespillet, som vi filmer) for at tale med Aiche om vægttabet og de tiltag der skal til for at sikre os, at hun ikke taber sig yderligere.

Borgeren fortæller, at hun ikke ønsker at spise, da hun ikke har nogen appetit. Hun tilføjer, at hun føler sig presset til at spise, når vi anretter hende mad. (Borgerens subjektive følelse)

Kollega og SSA observerer, at Aiche bliver frustreret og vred, når vi forsøger at hjælpe hende med fødeindtaget. Hun bruger mange kræfter på at spise hendes mad, og bliver let forpustet og træt under måltidet. Efter flere vægtkontroller, er det tydeligt at Aiche har tabt sig. (Observation).

Aiche er diagnosticeret med KOL, hvilket medfører vanskeligheder med at spise på grund af åndenød og hoste. Det er vigtigt at sikre, at hun får tilstrækkelig ernæring, da manglende ernæring og vægttab medvirker til forværring af hendes KOL-symptomer, samt svækket immunforsvaret. (Faglig argumentation)

Som SSA’er vil vi forsøge at hjælpe Aiche med at øge fødeindtaget på en rolig og ikke-pressende måde. Vi vil også sikre, at vi respekterer hendes ønske om ikke at blive presset til at spise. Grundet det store vægttab skal der først tages kontakt til egen læge med henblik på at få ordineret ernæringsdrikke med højt proteinindhold, så hun igen kan tage på. Der kan også tages kontakt til diætist for at udvikle en ernæringsplan der passer bedst til Aiche. (Handlinger).

# data[].attributes.attachment_link.title
Kopi af Kopi af Kopi af Kopi af Hvad er kommunikation (1)

# data[].attributes.body
Hvad er dokumentation, og hvorfor er det vigtigt.

Dokumentationen er et redskab til at overlevere viden til næste fagperson, der er i kontakt med borgeren, så vedkommende er i stand til at handle relevant. Dokumentationen hjælper fag personen til at kunne videreføre de handlinger, som skal hjælpe borgeren med at nå sine mål.

Dokumentation har flere formål, som ofte overlapper hinanden. Dokumentation kan for det første tjene et kontrolformål: Man beskriver, hvad man har gjort, eller hvad der har afveget fra det planlagte, så det efterfølgende kan kontrolleres, om man har gjort det rigtige.

Vi arbejder som SSA under to love: Sundhedsloven og serviceloven.

Sundhedsloven: sundhedsfaglige ydelser, som er omfatter af sundhedsloven såsom: undersøgelser, behandlinger, sygepleje & genoptræning.

Serviceloven: Omfatter ydelser som kommunen tilbyder heriblandt personlig hjælp, praktisk hjælp og madservice.

# data[].attributes.attachment_caption
Sundhedsstyrelsen: Videnscenter for værdig ældrepleje. 

# data[].attributes.body
Som SSA'er kan vi opleve at borgeren prøver at udtrykke sig gennem deres adfærd.

Isbjergmetaforen:

Vores rolle som SSA: Forstå at der bag adfærden er en række behov og følelser, som borgeren prøver at kommunikere ud gennem sin adfærd. Her kan man bruge isbjergsmetaforen. Pilen symboliserer perspektivskifte og dermed vigtigheden af at dykke ned under havets overflade for at forstå borgerens behov og følelser. Neddykningen er perspektivskiftet (skifte synsvinkel).

Perspektivskiftet => se tingene fra borgerens eller pårørendes vinkel/perspektiv. En reflektionsøvelse, hvor vi sætter os i borgernes sted, og forsøger at se tingene fra deres vinkel.

Eksempel: En bestemt borger bliver ved med at ringe nødkaldet flere gange i vagterne. Selvom det kun er 5 minutter siden du var nede ved borgeren, kalder vedkommende igen. Dette oplever du gentagende gange. Borgeren bliver glad og snaksalig, når du kommer. Hvis du reflekterer over borgerens adfærd, kan de hyppige kald være et tegn på at borgeren følger sig enten ensom eller har brug for tryghed og omsorg. Der ligger altså nogle følelser og behov bag borgerens adfærd.

# data[].attributes.body
Kommunikationsform, hvor vi med opmærksomhed, forståelse og respekt skal have modtageren til at føle sig hørt, set eller forstået.

Her kan vi anvende

1. Spørgetekniker

2. Gensvar

3. Aktiv lytning.