# data[].attributes.body
Carrer del Rei Ferran el Catòlic, s/n, 17004 Girona (https://www.google.es/maps/place/Banys+%C3%80rabs/@41.9881749,2.82315,17z/data=!3m1!4b1!4m6!3m5!1s0x12bae6e66641607f:0x663569fe5b745709!8m2!3d41.9881709!4d2.8257249!16s%2Fg%2F1234zqj5?entry=ttu)

Construït el 1194.

El Rei Jaume II en va encarregar la reconstrucció.

Els Banys Àrabs de Girona són una joia arquitectònica que remunta al segle XII. Inspirats en la tradició termal àrab, aquests banys medievals revelen la riquesa cultural de l'època. La seva arquitectura exquisida incorpora elements com arcs de ferradura i estil mauresc. Originalment destinats a la neteja personal i a la socialització, avui en dia els Banys Àrabs es mantenen oberts al públic com un monument històric. Aquest indret fascinant, amb el seu aire d'antigor, ofereix als visitants una oportunitat única de connectar amb la història i experimentar la vida a Girona en èpoques passades.

# data[].attributes.body
Plaça de Sant Domènec, 11, 17004 Girona

https://www.google.es/maps/place/Convent+de+Sant+Dom%C3%A8nec/@41.9850826,2.8253515,17z/data=!3m2!4b1!5s0x12bae6e80930a217:0x8f4a528be8b8e2a8!4m6!3m5!1s0x12bae6e875c00001:0xf0952091fa16e906!8m2!3d41.9850786!4d2.8279264!16s%2Fg%2F12mkyshjp?entry=ttu

El Convent de Sant Domènec de Girona, fundat per l'orde dominica al segle 1253

El Convent de Sant Domènec de Girona, fundat per l'orde dominica al segle XIII, és testimoni de vuit segles de devoció i història. Amb una arquitectura que barreja estils gòtics i barrocs, ha resistit el temps com a símbol de fe. El convent ha albergat esdeveniments religiosos significatius, consolidant-se com a part integral del patrimoni cultural gironí. Amb la seva presència continuada, Sant Domènec ha contribuït a teixir la rica trama històrica de Girona.

# data[].attributes.headline
Monument de Sant Narcís i llegenda de les mosques.

# data[].attributes.subject
Monument de Sant Narcís i llegenda de les mosques.

# data[].attributes.body
Carrer del Pou Rodó, 5, 17004 Girona

(https://www.google.es/maps/place/Estatua+de+los+deseos+Pisada+de+san+Narciso/@41.9884929,2.823997,19z/data=!3m1!4b1!4m6!3m5!1s0x12bae70c4b5faa9f:0x3d6bfd986d50ffc8!8m2!3d41.9884919!4d2.8246407!16s%2Fg%2F11j38k0cgp?entry=ttu)

Construïda el 2014.

Sant Narcís de Girona, protagonista de la llegenda.

La llegenda de Sant Narcís de Girona relata que, en la celebració de les festes del sant, les mosques envaïen la ciutat, molestant els habitants. Llavors, el sant va aparèixer amb un enjambre d'ocells que van perseguir les mosques, allunyant-les de la població. Com a agraïment, els gironins han mantingut la tradició de llançar un ànec al riu Onyar durant la festivitat de Sant Narcís. Aquesta llegenda exemplifica com la comunitat va interpretar els fets sobrenaturals en el seu context cultural i històric.

# data[].attributes.body
La lleona esta situada al carrer calderers, 17004,Girona.

https://padlet.com/redirect?url=https%3A%2F%2Fwww.google.es%2Fmaps%2Fplace%2FPla%25C3%25A7a%2Bde%2BSant%2BFeliu%2C%2B1-23%2C%2B17004%2BGirona%2F%4041.9881116%2C2.8234143%2C19z%2Fdata%3D%213m1%214b1%214m6%213m5%211s0x12bae6e6be703cef%3A0xa08d632852b72a2%218m2%213d41.9881106%214d2.824058%2116s%252Fg%252F11g64xfw20%3Fentry%3Dttu

En realitat es un lleo,primer el van comfundir com un mico y despres com una lleona, l'estatu te 3'72 metres d'alçaria.

Com a reclam per a la clientela hi havia a la paret una columna amb una lleona que s’hi enfilava. Tothom que hi passava podia tocar-li el cul, i això es va convertir en un costum. Així, es va anar convertint en habitual recomanar també als forasters que ho fessin, per poder quedar-se a la ciutat.

Amb el temps el costum va anar canviant i enlloc de tocar-li el cul es va pasar a fer-li un petó. L’hostal va desaparèixer però malgrat el canvi d’ubicació de la columna, el costum encara persisteix.

La columna de La lleona original es conserva al Museu d'Art de Girona i data del segle xii, però aquesta còpia es va col·locar el 3 de gener de 1986.

# data[].attributes.body
El temple de Sant Feliu amb el seu característic campanar i la catedral de Girona conformen un dels panorames inconfusibles de la ciutat de Girona.

L'església es troba edificada en una prominència del turó damunt la qual s'estenia la major part de la ciutat romana.

Existeixen dades documentals de l'exterior de l'església de Sant Feliu abans de les grans modificacions del segle xiv les quals ens permeten fer-nos una idea de la seva ubicació en l'entramat de la ciutat.

Finalment, entre els anys 1782 i 1792 es va construir la capella de Sant Narcís, encarregada pel bisbe Tomàs de Lorenzana a l'arquitecte Ventura Rodríguez amb pintures de Manuel Tremulles i en la que es va instal·lar un reliquiari d'argent on va traslladar-se el cos del Sant. La seva posició extramurs fou fortificada en més d'una ocasió, és el fruit de diverses etapes constructives i presenta, per tant, diversos estils arquitectònics.

Durant l'ocupació musulmana de Girona sembla que l'antiga església va tenir funcions Catedralicis, ja que la catedral havia estat convertida en mesquita.

Està ubicat a carrer Trasfigures, 4, 17004 Girona.https://www.google.es/maps/place/Bas%C3%ADlica+de+Sant+Feliu/@41.9879445,2.8222006,17z/data=!3m1!4b1!4m6!3m5!1s0x12bae6e68d1e45c9:0xc7092fc8baa37252!8m2!3d41.9879405!4d2.8247755!16s%2Fg%2F122h5px9?entry=ttu

# data[].attributes.body
Carrer dels Alemanys, 20, 17004 Girona

La Muralla de Girona, va ser construida construïda al segle 9, te moltissims constructors

https://www.google.es/maps/place/Muralles+de+Girona/@41.9865846,2.8258031,17z/data=!4m15!1m8!3m7!1s0x12bae6e887ef781d:0xac76871a09c7a43d!2sMuralles+de+Girona!8m2!3d41.9865806!4d2.828378!10e1!16s%2Fg%2F122k62hk!3m5!1s0x12bae6e887ef781d:0xac76871a09c7a43d!8m2!3d41.9865806!4d2.828378!16s%2Fg%2F122k62hk?entry=ttu

La Muralla de Girona, construïda al segle IX i ampliada en

èpoques posteriors, és un testimoni històric imponent. Rodeja el casc antic de la ciutat, oferint vistes panoràmiques espectaculars. Les seves robustes pedres narren històries de batalles i períodes de pau. Aquesta fortificació medieval, amb torres de vigilància i portes antigues, s'erigeix com un símbol de la resistència i la història de Girona. Un passeig pels seus antics camins és com viatjar en el temps, explorant la rica herència de la regió

# data[].attributes.body
Carrer de Santa Llúcia, 8, 17007 Girona

(https://www.google.es/maps/place/Monestir+de+Sant+Pere+de+Galligants/@41.9887619,2.8240336,17z/data=!3m2!4b1!5s0x12bae6e674abd63f:0xf633729291e3865c!4m6!3m5!1s0x12bae6e5de7a844d:0x6d6b9e0efda0ab7e!8m2!3d41.9887579!4d2.8266085!16s%2Fm%2F0ch3ggm?entry=ttu)

Construït el 992.

Ramon Borrell, va iniciar la construcció.

El Monestir de Sant Pere de Galligants, a Girona, és una joia arquitectònica romànica. Fundat al segle X, destaca per la seva elegància austera i detalls esculturals. La seva funció original com a monestir benedictí ha evolucionat amb el temps, i avui alberga el Museu d'Arqueologia de Catalunya. El claustre captiva amb les seves columnes esculpides, i l'església exhibeix una notable façana. Una anècdota fascinant és que Salvador Dalí va considerar pintar el campanar com un paquet de cigarrets. Aquest monument transcendent revela la riquesa històrica de Girona.

# data[].attributes.body
Esta situadaa el Brri Vell de girona.

https://www.waze.com/es/live-map/directions/placa-de-loli-girona?to=place.w.1835428.18550886.2782532

En realitat la plaça de l'Oli és la petita placeta que hi ha arribant al final del carrer del Sac.

# data[].attributes.headline
Catedral: llegendes de la gàrgola i Carlemany

# data[].attributes.subject
Catedral: llegendes de la gàrgola i Carlemany

# data[].attributes.body
Des del passeig Arqueològic es pot veure l'exterior de l'absis de la catedral, i just a l'angle de la torre de Carlemany, hi trobem la gàrgola més coneguda de tota la seu gironina: La bruixa de la catedral.

https://www.google.es/maps/place/La+Bruixa+de+la+Catedral/@41.9875283,2.8245013,17z/data=!3m1!4b1!4m6!3m5!1s0x12bae76aa4794ab3:0xaefcd1d808fb874d!8m2!3d41.9875243!4d2.8270762!16s%2Fg%2F11p654bvy0?entry=ttu

Carrer del Bisbe Josep Cartañà, 4, 17004 Girona.

Quan plou, la immensa teulada de la catedral rep ingents quantitats d'aigua que acabaria ensorrant el sostre si no es desviés fora de la seva superfície.

Aquestes gàrgoles a vegades eren purament funcionals, però altres vegades tenien decoracions vegetals o prenien forma d'animals, monstres o persones.

La llegenda ens explica que es tractava d'una bruixa que tirava pedres a la catedral i que sempre renegava, i que per un càstig diví es va veure convertida en pedra i condemnada a passar la resta dels seus dies col·locada a la part més alta de la paret de la catedral.