# data[].attributes.body
OŠ Matka Laginje

Naslov: Nacionalni park Brijuni
Podnaslov: Netaknuta ljepota Jadranskih otoka

Poveznica: https://www.istria-culture.com/nacionalni-park-brijuni-i119

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Take a break from everyday life

Excursions to Brijuni

Useful information

The Maker intended to shape a part of the Earth to the image of Heaven. That is how Istria came into being, like a garden covered with magnificent trees and vast meadows, washed by the deep blue sea, appealing people to a happier life.

But the jealous devil destroyed his work by tearing the bag in which the angel was carrying the unused stones. Thousands of rocks scattered around the Istrian land making it a land of contrasts, gentle and rough, fertile and barren, sunny and cloudy.

The desolated angels gathered the pieces of Heaven remaining among the scattered rocks and protected them by the sea waves and created Brijuni.

The most beautiful memories start right here

Accommodation in Brijuni

#npbrijuni

#lovebrijuni

We are telling you a story about our Paradise Islands

The most interesting stories told through the lens of the camera. One photo is worth 1000 words, do you agree with us?

# data[].attributes.attachment_link.title
Untouched nature of beautiful islands | Brijuni National Park

# data[].attributes.attachment_link.description
Take a break from everyday life Useful information The Maker intended to shape a part of the Earth to the image of Heaven. That is how Istria came into being, like a garden covered with magnificent trees and vast meadows, washed by the deep blue sea, appealing people to a happier life.

# data[].attributes.headline
Karlo Pećin, 5a                         Naslov: Smart travel 

# data[].attributes.subject
Karlo Pećin, 5a                         Naslov: Smart travel 

# data[].attributes.body
Podnaslov: Skrivene ljepote Hrvatske
https://smart-travel.hr/skrivene-ljepote-hrvatske/

# data[].attributes.body
Naslov:
Nacionalni parkovi Hrvatske
Podnaslov:
Istražite netaknute prirodne ljepote Hrvatske
Https://www.uniline.hr
Nikola Raičković 5.a

# data[].attributes.body
5.A
Naslov:
Skrivene ljepote Hrvatske
Podnaslov:
Postoji puno mjesta gdje ste sigurno već bili. No jeste li možda posjetili Kalnik ili Zarečki krov? U ovoj poveznici će te pronaći deset skrivenih ljepota Hrvatske i saznati će te zanimljive stvari o tim mjestima!
Poveznica:
https://smart-travel.hr/skrivene-ljepote-hrvatske/

# data[].attributes.body
OŠ Matka Laginje
5.B

Naslov: Euroazijski Ris
Podnaslov: Najskrovitija od svih životinja planina je ris. Ova je najveća, ali i najugroženija, europska mačka, pa ih je u Hrvatskoj samo 40 – 60.

Poveznica:
http://prirodahrvatske.com/2018/11/18/euroazijski-ris-lynx-lynx/

# data[].attributes.body
Matej Vdović
OŠ Matka Laginje
5.B

Naslov: Po čemu je Hrvatska poznata
Podnaslov: Ljepote Hrvatske 1-2-3-4-5
Poveznica za pristup: https://bluesunhotels.com/stvari-hrvatska-poznata-svijet.aspx

# data[].attributes.body
Antička palača cara Dioklecijana u Splitu podignuta oko 300.g
Vito Čarić 5.a

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
DIOKLECIJANOVA PALAČA, centralna dvorana podruma

Dioklecijanova palača, carska rezidencija u Splitu, koju je oko 300. podignuo rimski car Dioklecijan. Palača je u tlocrtu zamišljena kao pravokutnik, ali je prilagođivanje terenu nametnulo manja odstupanja. Pročeljni zidovi palače u donjim su dijelovima masivni i jednostavni bez otvora, a u gornjima su rastvoreni velikim lučnim prozorima. Vanjski zidovi palače, osim zapadnoga, u većem su dijelu ostali do danas dobro očuvani. Šesnaest kula na pročeljnim zidovima prema kopnu daju palači obilježje utvrde. Četiri kule na uglovima kvadratična su tlocrta. Po dvije od šest kula osmerokutna tlocrta uokvirivale su tri kopnena ulaza, šest kula pravokutna tlocrta nalazile su se između ugaonih i osmerokutnih. Do danas su se djelomice očuvale tri ugaone kule (osim jugozapadne) te samo ostatci osmerokutnih i pravokutnih.

Tri do danas dobro očuvana kopnena ulaza arhitektonski su raščlanjena. Južna, morska vrata također su dobro očuvana. Kroz kopnena se vrata preko obrambenih dvorišta pristupalo širokim ulicama ( cardo i decumanus), obrubljenima trijemovima. Glavne su se ulice spajale u središtu palače, a uz njih se prema jugu prostirao otvoreni prostor - peristil, obrubljen stupovima s lukovima. Sakralni prostori istočno i zapadno od peristila bili su omeđeni zidovima. U istočnom prostoru do danas je sačuvana monumentalna građevina (nazvana Dioklecijanov mauzolej), vanjskog osmerokutna i unutarnjega kružna tlocrta, presvođena kupolom od opeke i iznutra odijeljena dvama nizovima stupova i vijenaca te frizom, u kojem su očuvana poprsja Dioklecijana i njegove supruge Priske, dok je središnji lik nestao. Građevina je s vanjske strane obrubljena trijemom (peripter), koji je uglavnom očuvan. U zapadnom sakralnom prostoru sačuvao se malen Jupiterov hram pravokutna tlocrta, presvođen kasetiranim, bogato urešenim kamenim svodom. U istom su prostoru pronađeni ostatci dvaju hramova kružna tlocrta. S južne strane peristila središnje stubište spušta se u prizemne dvorane povezujući južna vrata sa središtem palače. Dva bočna stubišta uzdižu se u trijemu protirona, iz kojega se pristupa vestibulu, pretprostoru carevih odaja. Ta je građevina izvana kvadratična, a iznutra kružna tlocrta, presvođena kupolom. Odatle se ulazilo u carev stan, koji se u dubini od 40 m prostirao uz cijelo južno pročelje; on je tek djelomice očuvan u gornjem katu, ali su gotovo potpuno očuvane njegove prizemne, presvođene nadgradnje, koje su ga izravno nosile, pa se s obzirom na podudarnost gornjeg i donjeg tlocrta može utvrditi cjelovit raspored i izgled gornjih prostora. Na zapadnoj strani gornjega kata sačuvani su ostatci dvorane s kupolom i dviju dvorana s apsidama, a na istočnoj strani dijelovi osmerokutne blagovaonice (triklinij) s trima dvoranama kružna tlocrta. Dioklecijanov stan povezivala je duga prostorija uz južno pročelje (kriptoportik) iz koje je kroz 42 prozora i tri lođe bio otvoren pogled prema moru. Vodovod dug 9 km opskrbljivao je palaču pitkom vodom, a njegov je veći dio i danas u uporabi.

Po svojoj kompoziciji Dioklecijanova palača ima elemente carske vile, helenističkoga grada i utvrđenoga vojnog logora (castrum). U pogledu načina gradnje, u većem dijelu palače rasponi su svladavani uporabom luka, odnosno svoda, dok su se u reprezentativnim dijelovima upotrebljavale kamene grede. Stropne i krovne konstrukcije bile su drvene. Dekorativna obradba na arhitektonskim elementima karakteristična je za način rada u istočnom dijelu Rimskoga Carstva.

Od VII. st. palača živi kao grad Split, koji se već od ranoga srednjeg vijeka širi prema zapadu i u više navrata zatvara zidovima. Splitska katedrala i krstionica, predromaničke crkvice sv. Martina i Gospe od zvonika, predromaničke, romaničke, gotičke, renesansne i druge građevine nastale adaptacijama sakralnih objekata palače svjedoče o neprekinutu životu grada i nastanku novih kvaliteta, a one s ostalim očuvanim dijelovima Dioklecijanove palače čine cjelinu najvećih vrijednosti graditeljskoga naslijeđa. Povijesna cjelina Splita s Dioklecijanovom palačom uvrštena je 1979. na UNESCO-ov popis svjetske kulturne baštine.

Citiranje:
Dioklecijanova palača. Hrvatska enciklopedija, mrežno izdanje. Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2020. Pristupljeno 9. 6. 2020. <http://www.enciklopedija.hr/Natuknica.aspx?ID=15275>.

# data[].attributes.attachment_link.description
DIOKLECIJANOVA PALAČA, centralna dvorana podruma Dioklecijanova palača, carska rezidencija u Splitu, koju je oko 300. podignuo rimski car Dioklecijan. Palača je u tlocrtu zamišljena kao pravokutnik, ali je prilagođivanje terenu nametnulo manja odstupanja. Pročeljni zidovi palače u donjim su dijelovima masivni i jednostavni bez otvora, a u gornjima su rastvoreni velikim lučnim prozorima.

# data[].attributes.body
https://www.google.com/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=&cad=rja&uact=8&ved=2ahUKEwjgz4yZsvXpAhV1w8QBHfHNAtgQFjAAegQIARAB&url=https%3A%2F%2Fhr.wikipedia.org%2Fwiki%2FPotres_u_Zagrebu_2020.&usg=AOvVaw3QBOchFZhgKF6CyZHOFV_e
Hrvatska jezera
https://www.google.com/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=&cad=rja&uact=8&ved=2ahUKEwidm7Kes_XpAhXPeZoKHcP1BcEQFjAAegQIAhAB&url=https%3A%2F%2Fhr.wikipedia.org%2Fwiki%2FPopis_jezera_u_Hrvatskoj&usg=AOvVaw2WAU3UgExveSqiMkvPSOtC

# data[].attributes.body
Hrvatska kuna je službena valuta RH.
Kuna je i prekrasna životinja.

https://hr.wikipedia.org/wiki/Hrvatska_kuna

Hana Petričević, 5. B

# data[].attributes.body
Tvrđava sv. Nikole
Na ulazu u Kanal sv. Ante u Šibeniku, jedinstvena je renesansna građevina venecijanskog  fortifikacijskog graditeljstva i izniman spomenik svjetske graditeljske baštine.

Ako se nađete u blizini Šibenika posjetite je svakako.

Boromir Kovačević, 5.a

# data[].attributes.attachment_link.title
Turistička valorizacija kanala Sv. Ante u Šibeniku | Tvrđava Sv. Nikole

# data[].attributes.attachment_link.description
Kanal sv. Ante, dio je šireg lokaliteta „Kanal - Luka", značajnog krajobraza zaštićenog od 1974. godine.

# data[].attributes.body
Naslov:Divlja priroda Hrvatske
Podnaslov:Jadransko more
Poveznica:http://prirodahrvatske.com/jadran/

Naslov:Parkovi prirode
Podnaslov:Na području Republike Hrvatske zaštićeno je 11 parkova prirode
Poveznica:https://www.camping.hr/hr/hrvatska/parkovi-prirode

Lana Vojinović,5.a

# data[].attributes.body
http://www.propisi.hr/print.php?id=5070
Ponos Hrvatske
www.ponoshrvatske.hr
Ivan Pavlovic

# data[].attributes.body
Hrvatski nacionalni parkovi Uredi

Nacionalni park je definiran člankom 11. Zakona o zaštiti prirode [1] kao: "... prostrano, pretežno neizmijenjeno područje kopna i/ili mora iznimnih i višestrukih prirodnih vrijednosti, obuhvaća jedan ili više sačuvanih ili neznatno izmijenjenih ekoloških sustava, a prvenstveno je namijenjen očuvanju izvornih prirodnih vrijednosti."

U Hrvatskoj danas ima 8 nacionalnih parkova, i to su:

Brijuni

Kornati

Krka

Mljet

Paklenica

Plitvička jezera

Risnjak

Sjeverni Velebit

Izvor:https://hr.m.wikipedia.org/wiki/Hrvatski_nacionalni_parkovi_i_parkovi_prirode

# data[].attributes.body
Hrvatska kulturna baština
https://www.min-kulture.hr/default.aspx?id=6
Hrvatski jezik http://ihjj.hr/
Folklor Hrvatske https://hrvatskoetnoloskodrustvo.hr/

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
O institutu

Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje središnja je nacionalna znanstvena ustanova za istraživanje hrvatskoga jezika i općega jezikoslovlja.

Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje od 1996. godine ustrojen je kao samostalna znanstvena ustanova, u čijem se okrilju provode dugoročni projekti strateški važni za hrvatsku filologiju.

# data[].attributes.attachment_link.title
Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje

# data[].attributes.attachment_link.description
Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje središnja je nacionalna znanstvena ustanova za istraživanje hrvatskoga jezika i općega jezikoslovlja. Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje od 1996. godine ustrojen je kao samostalna znanstvena ustanova, u čijem se okrilju provode dugoročni projekti strateški važni za hrvatsku filologiju.

# data[].attributes.body
https://adriacamps.com/o-hrvatskoj-opcenito/

HRVATSKE LJEPOTE

Oduševljenja stranih turista
https://www.vecernji.hr/lifestyle/top-10-hrvatskih-ljepota-koje-odusevljavaju-strane-turiste-1170101

BOGATSTVA HRVATSKE

Ljepote male zemlje

https://www.annatours.hr/HR/Blog/Post/prirodna-hrvatska--zemlja-izuzetnih-prirodnih-i-povijesnih-ljepota/7

# data[].attributes.body
https://www.zagorje.com/clanak/dogadanja/ss-pregrada-opet-najbolja-u-natjecanju-ponos-domovine

# data[].attributes.body
https://www.ponosdomovine.hr/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Martina Pezo, Jure Stanić i Ivo Jerčić, učenici Srednje škole 'Jure Kaštelan' iz Omiša, pobjednici su nacionalnog kviza 'Ponos domovine'.

Trodnevni finale održao se od 30. travnja do 2. svibnja u Zagrebu, a omiški 'Galebovi', kako su se Pezo, Stanić i Jerčić nazvali, osvojili su prvo mjesto u konkurenciji osam tročlanih ekipa pristiglih iz raznih krajeva Hrvatske i BiH.

'Ponos domovine' srednjoškolsko je natjecanje u formi kviza, kojim se provjerava znanje vezano uz Domovinski rat, hrvatsku povijest i zemljopis, ekologiju, religiju, moral i etiku. Isto tako, natjecatelji se sučeljavaju u nekoliko sportskih disciplina (skok u dalj, kolutovi, slobodna bacanja, pikado, medicinka, sprint na 25 metara).

Uz 'Galebove', svoje mjesto u finalu izborile su i još dvije ekipe iz Srednje škole 'Jure Kaštelan'. 'Vlaji' (Ivan Petričević, Bruno Raljević i Marko Čorić) osvojili su peto mjesto, dok su 'Afrodite' (Josipa Vlahov, Nera Bilić i Tončica Klarić) bile šeste.

Svečano proglašenje pobjednika i dodjela velike zlatne plakete ministra znanosti, obrazovanja i sporta dr. sc. Željka Jovanovića održano je jučer u Uredu predsjednika RH Ive Josipovića, a društvo 'Galebovima' pri susretu s predsjednikom pravile su mentorica Silvija Mrkonjić, pedagoginja Tereza Srdelić i ravnateljica Ada Kuvačić.

Uz plakete i fotografije, omiške srednjoškolce zasigurno će razveseliti i treća nagrada koju su svojim znanjem osvojili - put Frankfurt i posjet laboratoriju poznatog hrvatskog znanstvenika prof. dr. Ivana Đikića.

V. VUKOVIĆ, foto: facebook

# data[].attributes.attachment_link.title
Omiški mladi 'Galebovi' pobjednici nacionalnog kviza 'Ponos domovine'

# data[].attributes.attachment_link.description
Martina Pezo, Jure Stanić i Ivo Jerčić, učenici Srednje škole 'Jure Kaštelan' iz Omiša, pobjednici su nacionalnog kviza 'Ponos domovine'. Trodnevni finale održao se od 30. travnja do 2. svibnja u Zagrebu, a omiški 'Galebovi', kako su se Pezo, Stanić i Jerčić nazvali, osvojili su prvo mjesto u konkurenciji osam tročlanih ekipa pristiglih iz raznih krajeva Hrvatske i BiH.

# data[].attributes.body
http://www.propisi.hr/print.php?id=5070