# data[].attributes.headline
Результати соціологічного опитування студентів "Визначення джерела об'єктивної інформації у споживанні новин"

# data[].attributes.subject
Результати соціологічного опитування студентів "Визначення джерела об'єктивної інформації у споживанні новин"

# data[].attributes.headline
Курс "Медіагр

# data[].attributes.body
Курс "Медіаграмотність у часи пандемії"

# data[].attributes.attachment_link.title
Медіаграмотність у часи пандемії

# data[].attributes.attachment_link.description
Курс Міністерства цифрової трансформації України створений спільно з Дитячим фондом ООН (ЮНІСЕФ) в Україні за підтримки USAID. Курс розрахований на молодь, яка дбає не лише про особисту гігієну, а й про гігієну свого інформаційного простору.

# data[].attributes.headline
Курс "Інформаційна гігієна. Як розпізнати брехню в соцмережах, в інтернеті та на телебаченні" 

# data[].attributes.subject
Курс "Інформаційна гігієна. Як розпізнати брехню в соцмережах, в інтернеті та на телебаченні" 

# data[].attributes.body
На цьому курсі ви зрозумієте, як не потрапити на гачок маніпуляторів в інтернеті, у соцмережах та онлайн-ЗМІ. А ще ці знання допоможуть пояснити рідним та колегам, які небезпеки чатують на них в онлайні.

# data[].attributes.headline
Онлайн-курс з медіаграмотності VERIFIED

# data[].attributes.subject
Онлайн-курс з медіаграмотності VERIFIED

# data[].attributes.body
«Very Verified: онлайн-курс з медіаграмотності» пояснює, як орієнтуватися в інформації довкола та як розпізнавати дезінформацію та пропаганду.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Very Verified: онлайн-курс з медіаграмотності" розроблений міжнародною організацією IREX спільно зі студією онлайн-освіти EdEra.
"Very Verified" є частиною проекту "Learn to Discern in Education (L2D-Ed)". Проект фінансують Посольство Сполучених Штатів Америки в Україні та Посольство Великої Британії в Україні за підтримки Міністерства освіти і науки України.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
медіаграмотність

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
курс з медіаграмотності

# data[].attributes.attachment_link.title
Very Verified. Онлайн-курс з медіаграмотності

# data[].attributes.attachment_link.description
"Very Verified: онлайн-курс з медіаграмотності" розроблений міжнародною організацією IREX спільно зі студією онлайн-освіти EdEra."Very Verified" є частиною проекту "Learn to Discern in Education (L2D-Ed)". Проект фінансують Посольство Сполучених Штатів Америки в Україні та Посольство Великої Британії в Україні за підтримки Міністерства освіти і науки України.

# data[].attributes.headline
Онлайн-курс "Години медіаграмотності"

# data[].attributes.subject
Онлайн-курс "Години медіаграмотності"

# data[].attributes.body
Онлайн-курс для вчителів про роботу медіа, фейки та перевірку інформації.

# data[].attributes.attachment_link.title
Години<br /> медіаграмотності: навчатися | EdEra

# data[].attributes.attachment_link.description
Онлайн-курс з медіаграмотності для вчителів про роботу медіа, фейки та перевірку інформації.

# data[].attributes.headline
ІНСТИТУТ МАСОВОЇ ІНФОРМАЦІЇ (ІМІ) 

# data[].attributes.subject
ІНСТИТУТ МАСОВОЇ ІНФОРМАЦІЇ (ІМІ) 

# data[].attributes.body
Основне завдання ІМІ - сприяти розвитку суспільно-відповідальної журналістики та підвищенню медіаграмотності населення заради успішного сталого розвитку України на засадах європейських цінностей.
Інститут масової інформації проводить раз на пів року моніторинг онлайн-медіа і визначає білий список 10 онлайн-медіа, що стали найякіснішими за дотриманням журналістських стандартів. Це дозволяє громадян сформувати для себе надійний інформаційний трафарет з 2-3 медіа для споживання якісних і перевірених новин.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
інститут масової інформації

# data[].attributes.attachment_link.title
Інститут масової інформації

# data[].attributes.attachment_link.description
Інститут масової інформації

# data[].attributes.headline
Cайт для пер

# data[].attributes.body
Cайт для перевірки фактів Stopfake.org

# data[].attributes.body
Сайт  Детектор  медіа

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
детектор медіа

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
журналистика

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
украинское телевидение

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
рейтинги телеканалов

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
журналістика

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
українське телебачення

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
рейтинги телеканалів

# data[].attributes.attachment_link.title
Детектор медіа. Watchdog українських ЗМІ

# data[].attributes.attachment_link.description
Детектор медіа - українське інтернет-видання про медіа від команди Наталії Лигачової

# data[].attributes.headline
Мультимедійн

# data[].attributes.body
Мультимедійний онлайн-посібник. Інструкція для роботи з посібником за адресою http://mediadriver.online/diznatisya-bilshe/

# data[].attributes.attachment_link.title
"МедіаДрайвер" - твій навігатор у світ медіа

# data[].attributes.attachment_link.description
"Незабаром усі мешканці Землі будуть на зв'язку одне з одним" - так починається книга голови ради директорів компанії Google Еріка Шмідта та засновника і директора наукового центру Google Ideas Джареда Коена "Новий цифровий світ. Як технології змінюють державу, бізнес і наше життя". Представники інтернет-гіганта

# data[].attributes.headline
Розробка уро

# data[].attributes.body
Розробка уроку від UNICEF "Як навчити учнів відрізняти фейки від правди"

# data[].attributes.headline
ПРЕЗЕНТАЦІЯ ДО УРОКУ "ФОРМУЄМО НАВИЧКИ МЕДІАГРАМОТНОСТІ НА УРОЦІ ГЕОГРАФІЯ"

# data[].attributes.subject
ПРЕЗЕНТАЦІЯ ДО УРОКУ "ФОРМУЄМО НАВИЧКИ МЕДІАГРАМОТНОСТІ НА УРОЦІ ГЕОГРАФІЯ"

# data[].attributes.attachment_link.title
УРОК З МЕДІАГРАМОТНОСТІ

# data[].attributes.headline
Завдання на знання медійних термінів

# data[].attributes.subject
Завдання на знання медійних термінів

# data[].attributes.attachment_link.title
медійні терміни

# data[].attributes.headline
Проєкт "ПРАВДА ЧИ ФЕЙК"

# data[].attributes.subject
Проєкт "ПРАВДА ЧИ ФЕЙК"

# data[].attributes.body
На основі проаналізованих відео з курсу "Медіаграмотність у часи пандемії" студенти розробили пам'ятку "Ознаки фейку"

# data[].attributes.headline
На що звернути увагу перед  share. Інститут масової інформації 

# data[].attributes.subject
На що звернути увагу перед  share. Інститут масової інформації 

# data[].attributes.attachment_link.title
На що звернути увагу перед share?

# data[].attributes.headline
Не клікайте по цих  заголовках.Інститут масової інформації.

# data[].attributes.subject
Не клікайте по цих  заголовках.Інститут масової інформації.

# data[].attributes.attachment_link.title
Не клікайте по цих заголовках

# data[].attributes.headline
Проєкт "ФОТО/ВІДЕОФЕЙКИ"

# data[].attributes.subject
Проєкт "ФОТО/ВІДЕОФЕЙКИ"

# data[].attributes.body
На основі проаналізованих відео з курсу "Медіаграмотність у часи пандемії" студенти провели майстер-класи "Як аналізувати фото та відео"

# data[].attributes.headline
Проєкт "ЕКСПЕРТИ та ПСЕВДОЕКСПЕРТИ"

# data[].attributes.subject
Проєкт "ЕКСПЕРТИ та ПСЕВДОЕКСПЕРТИ"

# data[].attributes.body
На основі проаналізованих відео з курсу "Медіаграмотність у часи пандемії" студенти за допомогою онлайн-сервісу   Canva створили плакати щодо критеріїв, за якими варто  довіряти блогерам та перевіряти експертів

# data[].attributes.headline
Сім критеріїв

# data[].attributes.body
Сім критеріїв, як вибрати хорошого експерта

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
руководитель проекта VoxCheck

Експерти бувають різні. Ми виділили три поширені типи:

блогери, іноді журналісти, чия думка з певної теми цікавить медіа. Їхні знання з політики чи економіки можуть бути як поверховими, так і досить глибокими. Але зазвичай вони самоучки;

менеджери фірм, консультанти, вузькопрофільні спеціалісти. Вони можуть працювати в інвестиційній сфері, банках, рекламі. Тобто справді займаються певною сферою;

аналітики, що працюють в аналітичних центрах і досліджують певні теми - зазвичай, теоретичні. Наприклад, користь асоціації України з ЄС або вплив підвищення податків на економіку.

Ми рекомендуємо звертати увагу на такі критерії під час верифікації експерта.
1. Резюме: освіта та кар'єра
Пошукайте резюме експерта онлайн, бо науковці досить часто викладають у вільний доступ чи публікують на власних сайтах. Також погугліть, чим займався експерт раніше, скільки працює у своїй сфері, щоб уявити як давно експерт "в темі".

Також можна поцікавитися освітою експерта. Хоча в наш час не обов'язково мати профільну освіту, щоб у чомусь розбиратися. Якщо експерт має профільну освіту, це очевидна перевага на користь його професійності.
2. Місце роботи експерта
Завжди варто поцікавитися місцем роботи експерта. Навіть якщо на його фейсбук-сторінці вказаний дослідницький центр, це не означає, що такий заклад справді існує. Або що в цьому аналітичному центрі працює ще хтось, крім самого експерта.

Також будь-який аналітичний центр створює аналітичні звіти та роздає коментарі. Частину з них організації вигідно викласти онлайн, у публічний доступ. Так вона підтверджує свій авторитет. Знову ж таки: якість коментарів може бути невисокою, але про це поговоримо пізніше.

Також експерти можуть працювати у великих компаніях. Це також може бути вчитель як експерт із питань освіти або лікар, якщо потрібно прокоментувати медичну реформу. В таких випадках думка лікаря або вчителя є суб'єктивною, тож варто на це зважати.
3. Власники дослідницьких організацій
Як і у випадку ЗМІ, прозорість структури власності та фінансування дуже важливі. Більшість дослідницьких центрів в Україні отримують фінансування з чотирьох джерел:

грантові кошти. Це гранти від урядів різних країн (в основному західних - ЄС, США). А ще від благодійних фондів, заснованих видатними філантропами, що підтримують розвиток демократії в усьому світі;

державні замовлення. Це схоже на грантове фінансування з-за кордону. Але в цьому випадку дослідники фінансуються з бюджету країни. В Україні це зазвичай інститути, які підпорядковуються Академії наук України;

комерційні проекти на замовлення бізнесу;

благодійні внески населення. Наприклад, власне благодійні внески чи спільнокошт.

Хороші експертні центри завжди вказують, звідки вони отримали фінансування, та публікують річну звітність на своєму сайті. Так роблять VoxUkraine, CASE Ukraine та інші.
4. Наукові дослідження або статті
Справжні експерти досить часто працюють у дослідницьких центрах, мають наукові ступені та пишуть дослідницькі роботи. А якщо експерта цитують у західних наукових роботах або його роботи публікують у великих наукових журналах, то ці роботи можна на сайті Google Scholar. Там можна подивитися кількість цитувань та публікацій автора.
5. Коло експертних тем
Що кращий експерт, то вужче коло тем він або вона коментують. Адже щоб розібратися в одній тематиці, іноді потрібні роки. Експерти, які цінують свою репутацію, завжди відмовляються коментувати тему, якої вони не знають або знають поверхово.
6. Кросчек
Якщо перед вами експерт, який давно займається певною тематикою, працює у великому дослідницькому центрі, має профільну освіту й ніколи не коментує не свою тему, то чи можна йому одразу вірити? Ні! Краще перевірити його слова, тобто зробити кросчек. Саме тут вступає в силу якість того, що каже експерт.

Ясна річ, якщо ви погано знаєте тематику, яку коментує експерт, перевірити буде важко. Але спробуйте знайти в його промовах або колонках те, про що ви знаєте або чули. Або інформацію, яку можете перевірити в гуглі. Така точкова перевірка може показати, наскільки добре експерт працює з даними та знає фактаж. Іноді корисно перевірити терміни, числа або висновки, які використовує експерт. Як бонус, так ви зможете дізнатися щось нове.
7. Риторика й категоричність
Хороші експерти завжди обережно роблять висновки, намагаються представити всі можливі точки зору та взяти до уваги всі можливі фактори. Це майже як якісна журналістика. Хороший репортер теж намагається показати різні думки та сторони, уникає засудження або підтримки.

Експерти працюють зі ще складнішими даними, ніж журналісти. Тому, щоби зробити висновок, їм часто необхідно проаналізувати дані. Реальність експертів - дуже складна та багатофакторна. Ймовірніше, вони назвуть багато різних факторів, які впливали на певний показник або явище. Але точно не скажуть щось просте й категоричне. Тому що хороший експерт обережний у висновках і не каже того, чого не може показати за допомогою даних або фактів. Він розуміє, що несе відповідальність за свої слова, адже вони можуть вплинути на життя багатьох людей.

Отже, це основні фактори, на які слід звернути увагу, якщо ви хочете дізнатися, який перед вами експерт - хороший чи поганий.

~insertother~
Фото: thejobnetwork.com
Думки, висловлені в рубриці Column, передають виключно погляди самих авторів і можуть не збігатися з позицією редакції "Детектора медіа". Тексти авторських колонок суб'єктивні та не претендують на всебічне висвітлення теми.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
журналістика

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
детектор медіа

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Елена Шкарпова

# data[].attributes.attachment_link.title
(Column) Сім критеріїв, як вибрати хорошого експерта

# data[].attributes.attachment_link.description
Коли ви журналіст або просто читаєте дописи на Фейсбуку, дуже складно зрозуміти, хто є справжнім експертом із певної теми, а хто - "диванним аналітиком". В онлайн-курсі "Фактчек: довіряй-перевіряй" організація VoxUkraine та проект VoxCheck розібралися, за якими критеріями вибирати експертів, щоб не натрапити на профана.

# data[].attributes.headline
Сертифікат від ЮНІСЕФ

# data[].attributes.subject
Сертифікат від ЮНІСЕФ

# data[].attributes.attachment_link.title
сертифікат ЮНІСЕФ.PNG

# data[].attributes.attachment_caption
Найбільший в світі самородок золота видобуто в Австралії у 1872 році. Розміри: довжина - 144 см, ширина - 66 см,товщина 10 см;вага - 285 кг (628 фунтів).

# data[].attributes.headline
Провести фактчекінг інформаційного повідомлення

# data[].attributes.subject
Провести фактчекінг інформаційного повідомлення

# data[].attributes.headline
Провести фак

# data[].attributes.body
Провести фактчекінг інформаційного повідомлення "На українську ТЕС прибуло перше вугілля з Австралії" за посиланням https://lb.ua/economics/2022/08/09/525779_ukrainsku_tes_pribulo_pershe.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Фото: Пресслжба Міненергетики

Перші 39 вагонів з вугіллям марки Г з Австралії прибули на українську ТЕС, яка належить до ПАТ "Центренерго".

Про це повідомила пресслужба Міністерства енергетики України.

Уряд Австралії прийняв рішення передати Україні 79 тис. тонн вугілля в рамках гуманітарної допомоги.

Міністр енергетики Герман Галущенко також висловив вдячність польським партнерам за допомогу в логістиці австралійського вугілля.

Як підкреслив голова Міненергетики, підготовка до осінньо-зимового періоду проходить за планом, а накопичення вугілля відбувається відповідно до затвердженого графіка.

Нагадаємо, в середині липня повідомлялось, що Україна має у сховищах 11,3 млрд кубів газу. Всього з початку року було закачано майже 3 млрд кубометрів блакитного палива. Також створено можливості для фізичного реверсу газу з Європи. Станом на середину липня Україна мала 1,5 млн тонн вугілля, а на початок опалювального сезону заплановано мати запаси понад 2 млн тонн.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
гуманітарна допомога

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
міненерговугілля

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
війна з росією

# data[].attributes.attachment_link.title
На українську ТЕС прибуло перше вугілля з Австралії

# data[].attributes.attachment_link.description
Фото: Пресслжба Міненергетики Перші 39 вагонів з вугіллям марки Г з Австралії прибули на українську ТЕС, яка належить до ПАТ "Центренерго". Про це повідомила пресслужба Міністерства енергетики України. Уряд Австралії прийняв рішення передати Україні 79 тис. тонн вугілля в рамках гуманітарної допомоги. Міністр енергетики Герман Галущенко також висловив вдячність польським партнерам за допомогу в логістиці австралійського вугілля.

# data[].attributes.headline
Провести фак

# data[].attributes.body
Провести фактчекінг інформаційного повідомлення "Австралія скасувала на рік більшість мит на українські товари" за посиланням https://zaxid.net/avstraliya_na_rik_skasuvala_mita_na_ukrayinski_tovari_n1545714

# data[].attributes.attachment_link.title
Австралія скасувала на рік більшість мит на українські товари

# data[].attributes.attachment_link.description
Уряд Австралії ухвалив рішення скасувати мита на імпорт з України на один рік. Раніше це зробили Євросоюз та Велика Британія, а ще раніше мита на українські товари скасувала Канада. " Цей захід, який є частиною пакету підтримки, озвученого прем'єр-міністром за підсумками його візиту до Києва, набуває чинності з 4 липня.

# data[].attributes.headline
Провести фак

# data[].attributes.body
Провести фактчекінг інформаційного повідомлення "Австралія заплатить Франції компенсацію за підводні човни" за посиланням https://www.dw.com/uk/avstraliia-zaplatyt-frantsii-za-rozirvannia-kontraktu-na-pidvodni-chovny/a-62101368

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Даниїл Сотников | Роман Губа

# data[].attributes.attachment_link.title
Австралія заплатить Франції компенсацію за підводні човни – DW – 11.06.2022

# data[].attributes.attachment_link.description
Розірвання багатомільярдного контракту на будівництво Францією підводних човнів для Австралії обернулося міжнародним скандалом, який тепер вдалося залагодити.

# data[].attributes.body
Знайдіть на Instagram 2-3 сайти-блоги по географії. Надайте в коментарях посилання на них. Дослідіть ці сайти, обгрунтуйте свою думку чи надійні вони та чи їм варто довіряти?  Коротко обгрунтуйте свою думку в коментарях до завдання)

# data[].attributes.headline
Проєкт "Фактчекінг інформаційного повідомлення"

# data[].attributes.subject
Проєкт "Фактчекінг інформаційного повідомлення"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Людмила Лотиш

# data[].attributes.attachment_link.title
Проєкт Фактчекінг інформаційного повідомлення Хомич І., Міхалюк І. ПТБД М 11

# data[].attributes.headline
Проєкт "Відеофейки. Австралія"

# data[].attributes.subject
Проєкт "Відеофейки. Австралія"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Людмила Лотиш

# data[].attributes.attachment_link.title
Проєкт Відеофейк Австралія   Водяна І, Грек К, Заморочко Д, Коробко С. ФБСС ОО 11

# data[].attributes.headline
Проєкт "Фотофейки. Австралія"

# data[].attributes.subject
Проєкт "Фотофейки. Австралія"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Людмила Лотиш

# data[].attributes.attachment_link.title
Проєкт Фотофейк Австралія

# data[].attributes.body
Фейкотест: знайди правду серед брехні

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Думаєте, що відрізняєте фейки від правди, завжди перевіряєте інформацію та критично мислите? Спробуйте пройти Фейкотест, присвячений запуску онлайн-курсу "Фактчек: Довіряй-перевіряй".

Сьогодні стартує перший в Україні онлайн-курс від VoxUkraine та EdEra "Фактчек: довіряй-перевіряй". Скоро вибори, тож якщо ви хочете відрізняти фейки від правди, перевіряти факти та споживати тільки якісну інформацію, вам сюди.

А ми пропонуємо вам пройти тест і спробувати відрізнити правду від брехні. Тест розробили наші колеги з VoxUkraine.

Нагадаємо, онлайн-курс "Фактчек: довіряй-перевіряй" створено VoxUkraine та студією онлайн-освіти EdEra за сприяння фонду "Відродження" та інформаційної підтримки "Детектор Медіа". Курс складається з відеолекцій, інтерактивних завдань і тестів. Навчання триватиме чотири тижні, по одному модулю щочетверга.

ГО "Детектор медіа" понад 20 років бореться за кращу українську журналістику. Ми стежимо за дотриманням стандартів у медіа. Захищаємо права аудиторії на якісну інформацію. І допомагаємо читачам відрізняти правду від брехні.
До 22-річчя з дня народження видання ми відновлюємо нашу Спільноту! Це коло активних людей, які хочуть та можуть фінансово підтримати наше видання, долучитися до генерування ідей та створення якісних матеріалів, просувати свідоме медіаспоживання і разом протистояти російській дезінформації.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
онлайн-навчання

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
розпізнавання фейків

# data[].attributes.attachment_link.title
Фейкотест: знайди правду серед брехні

# data[].attributes.attachment_link.description
Думаєте, що відрізняєте фейки від правди, завжди перевіряєте інформацію та критично мислите? Спробуйте пройти Фейкотест, присвячений запуску онлайн-курсу "Фактчек: Довіряй-перевіряй".

# data[].attributes.headline
Навчальна онлайн-гра «Медіазнайко»

# data[].attributes.subject
Навчальна онлайн-гра «Медіазнайко»

# data[].attributes.body
Перша навчальна гра з медіаосвіти в Україні, мета якої – допомогти якомога більше дізнатися про інформаційне/медійне поле. Суть гри полягає у тому, що потрібно пройти 9 рівнів/етапів, надати відповідь на запитання, стати журналістом, створити телепрограму, сайт і газету, дізнаючись при цьому як працюють медіа і як вони впливають на вас – споживачів інформації.

# data[].attributes.headline
Гра «Так-Ні»

# data[].attributes.subject
Гра «Так-Ні»

# data[].attributes.body
Індивідуальна онлайн гра про політику в Україні, де кожен може відчути себе президентом, прем’єр-міністром, депутатом чи головою ОДА.

# data[].attributes.attachment_link.title
Перша політична гра - Обираєш ТИ!

# data[].attributes.attachment_link.description
Ви часто читаєте політичні новини, і думаєте "Ну, блін, шо ж вони творять? От я б зробив..."? Буває? Тому ми і створили першу в Україні політичну гру, щоб всі могли на кілька хвилин порулити. Гра базується на актуальних політичних темах, але не описує конкретні ситуації і конкретних особистостей. Спробуйте!

# data[].attributes.headline
Тест на медіаграмотність

# data[].attributes.subject
Тест на медіаграмотність

# data[].attributes.body
Думаєш, що можеш відрізнити фейки від правди? Перевір, чи легко тобою маніпулювати: пройди тест та визнач свій рівень медіаграмотності.

# data[].attributes.attachment_link.title
ARTIFAKE: Мистецтво vs Дезінформація

# data[].attributes.attachment_link.description
ARTIFAKE - це міжнародний проєкт, що залучає стріт-арт до протидії дезінформації та привертає увагу до критичного мислення і медіаграмотності в Україні, Польщі та Вірменії.

# data[].attributes.headline
Тест «Володар контенту - уяви себе модератором»

# data[].attributes.subject
Тест «Володар контенту - уяви себе модератором»

# data[].attributes.body
Як думаєте, чи впораєтесь ви з модерацією контенту, так само як штучний інтелект? Чи знаєте, який контент дозволений, а який − ні? Пройдіть тест та дізнайтеся.

# data[].attributes.attachment_link.title
(ТЕСТ) Володар контенту: уяви себе модератором | Центр демократії та верховенства права

# data[].attributes.attachment_link.description
Ця інтерактивна гра була розроблена ЦЕДЕМ в рамках Technical Assistance Support в Україні, що здійснюється...

# data[].attributes.headline
Вебквест «Розвінчуємо маніпуляції в ЗМІ»

# data[].attributes.subject
Вебквест «Розвінчуємо маніпуляції в ЗМІ»

# data[].attributes.body
Вебквест, який розповідає, як влаштований світ медіа. Виконавши завдання вебквесту, ви дізнаєтеся, що таке медіа, як вони працюють. Які типи інформації існують? Як відрізняти факти від суджень та розпізнавати маніпулятивний контент?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Вебквест створенно Базилевич Н.В., керівником студентського наукового клубу "Медіаосвіта" Херсонського державного університету в рамках грантової програми проєкту " Вивчай та розрізняй: інфо-медійна грамотність ", який виконується IREX ( Рада наукових досліджень та обмінів) за підтримки посольств C ША та Великої Британії у партнерстві з Міністерством освіти та науки України та Академі єю У країнської преси.

Зміст матеріалів не обовязково відображає думку та не є офіційною позицією IREX, а також Урядів Великої Британії та США. Матеріали веб-квесту дозволяється використовувати із навчальною метою та за умови, якщо це здійснюється безоплатно для кінцевого споживача. Обовязковим є посилання на проєкт "Вивчай та розріняй: інфо-медійна грамотність".

# data[].attributes.attachment_link.description
Вебквест створенно Базилевич Н.В., керівником студентського наукового клубу "Медіаосвіта" Херсонського державного університету в рамках грантової програми проєкту " Вивчай та розрізняй: інфо-медійна грамотність ", який виконується IREX ( Рада наукових досліджень та обмінів) за підтримки посольств

# data[].attributes.headline
Гра «Маніпулятор»

# data[].attributes.subject
Гра «Маніпулятор»

# data[].attributes.body
Навчальна гра для журналістів. Щоб зіграти в неї, потрібно забути про сумління і журналістські стандарти. Гравець має низку опцій — використовувати більш маніпулятивні прийоми, менш маніпулятивні, або діяти чесно. Найбільшу кількість балів набирає той, хто вибере найманіпулятивніші маніпуляції.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У нашій грі за 40-50 ходів ви побачите, до яких маніпуляцій вдаються не надто сумлінні журналісти, щоб збільшити аудиторію. З кожним кроком ви відкриватимете новий трюк: оформити видання на бабцю, засипати "зрадою", репостити дописи з соцмереж, підписувати героїв як "Вася П.", "Катерина І.", видавати пересічних громадян за експертів, вигадувати фейки, додавати в заголовки якнайбільше емоцій. Кожен із цих ходів приносить певну кількість балів. На екрані відображається кількість читачів, залежно від того, наскільки вдалим виявився хід.

Ласкаво просимо у світ маніпуляцій! Покажіть, на що здатні ВИ!

# data[].attributes.attachment_link.description
У нашій грі за 40-50 ходів ви побачите, до яких маніпуляцій вдаються не надто сумлінні журналісти, щоб збільшити аудиторію. З кожним кроком ви відкриватимете новий трюк: оформити видання на бабцю, засипати "зрадою", репостити дописи з соцмереж, підписувати героїв як "Вася П.", "Катерина І.", видавати пересічних громадян за експертів, вигадувати фейки, додавати в заголовки якнайбільше емоцій.

# data[].attributes.headline
Гра «Вижити в Інтернеті – місія (не)здійсненна»

# data[].attributes.subject
Гра «Вижити в Інтернеті – місія (не)здійсненна»

# data[].attributes.body
Обери свого персонажа: користувач, блогер або журналістка. Дай відповіді на 10 питань і дізнайся, чи зможеш ти вижити в Інтернеті, нічого не порушивши.

# data[].attributes.attachment_link.title
Вижити в Інтернеті – місія (не)здійсненна

# data[].attributes.attachment_link.description
У сучасному світі лайків і репостів ти починаєш свій день з соціальних мереж й Інтернету. Але чи кожен розуміє політики платформ і сайтів? Обери свого персонажа: користувач, блогер або журналістка. Дай відповіді на 10 питань і дізнай…

# data[].attributes.headline
Цікава наука

# data[].attributes.subject
Цікава наука

# data[].attributes.body
Переклад і озвучення науково-популярних та освітніх відео на різні наукові теми з фізики, астрономії, біології, географії та математики.
Метою каналу є покращення ситуації із науковою грамотністю серед глядачів, які бажають отримувати інформацію українською мовою.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
"цікава наука" українською наука фізика астрономія біологія освіта географія ukrainian science physics astronomy

# data[].attributes.attachment_link.title
Цікава наука

# data[].attributes.attachment_link.description
Переклад і озвучення науково-популярних та освітніх відео на різні наукові теми з фізики, астрономії, біології, географії та математики. Метою каналу є покращення ситуації із науковою грамотністю серед глядачів, які бажають отримувати інформацію українською мовою.

# data[].attributes.headline
Як не стати овочем

# data[].attributes.subject
Як не стати овочем

# data[].attributes.body
«Як не стати овочем» вчить українців фільтрувати джерела інформації та мінімізувати вплив інформаціних вірусів на їх життя.

# data[].attributes.attachment_link.title
Як не стати овочем

# data[].attributes.attachment_link.description
«Як не стати овочем» - це волонтерська ініціатива. Наша ціль - навчити 7 млн українців інформаційній гігієні до 2024 року. 3% українців під час дослідження зуміли розпізнати фейки (в 2019 таких було 11%). При цьому половина вважає, що вміє розпізнавати фейки. Людям не вистачає знань для того, щоб…

# data[].attributes.headline
Курс "Наука повсякденного мислення"

# data[].attributes.subject
Курс "Наука повсякденного мислення"

# data[].attributes.body
Ми будемо вивчати психологію нашого повсякденного мислення: чому люди вірять у неправдоподібні речі, як ми формуємо і змінюємо наші погляди, чому очікування викривляють судження і як приймати більш зважені рішення.
Ви отримаєте інструменти, які допоможуть навчитися мислити незалежно й аналітично, цінувати факти більше за власний досвід.

# data[].attributes.attachment_link.title
Наука повсякденного мислення

# data[].attributes.attachment_link.description
Вітаємо вас на курсі критичного мислення! Ми будемо вивчати психологію нашого повсякденного мислення: чому люди вірять у неправдоподібні речі, як ми формуємо і змінюємо наші погляди, чому очікування викривляють судження і як приймати більш зважені рішення. Ми обговоримо такі теми як плацебо, паранормальні явища, медицина, дива тощо.

# data[].attributes.headline
Навчальна гра "Подумай двічі: платформа критичного мислення"

# data[].attributes.subject
Навчальна гра "Подумай двічі: платформа критичного мислення"

# data[].attributes.body
Хочете дізнатися більше про те, що таке   медіаграмотність   та як не потрапити на гачок фейків і маніпуляцій в інтернеті?
Фішинг, гейтспіч   та   клікбейт   — для вас це досі страшні слова?

Обирайте свого персонажа та за тиждень проходьте освітню онлайн-гру.

# data[].attributes.attachment_link.title
Критичне мислення | EdEra

# data[].attributes.attachment_link.description
Подумай двічі!
Платформа критичного мислення

# data[].attributes.headline
Медіаграмотність: як не піддаватися маніпуляціям?

# data[].attributes.subject
Медіаграмотність: як не піддаватися маніпуляціям?

# data[].attributes.body
Уміти відрізнити правду від брехні в нинішньому світі – навичка вкрай необхідна, адже ми з вами живемо в часи справжнісінької навали різноманітної інформації. Вона сиплеться на нас практично з усіх шпарин. А в час війни медіаграмотність необхідна – без жодних перебільшень – для захисту свого життя. Онлайн-курс допоможе фільтрувати інформацію навколо й робити це максимально швидко та ефективно. Варто довіряти лише якісним і перевіреним джерелам та експертам.

# data[].attributes.headline
Медіаграмотність: практичні навички

# data[].attributes.subject
Медіаграмотність: практичні навички

# data[].attributes.body
Цей курс – авторська розробка відомого політолога, викладача, автора досліджень гібридної війни Євгена Магди. Курс присвячений медіаграмотності та головним викликам сучасного світу – дезінформації та фейкам.
Мета курсу – надати слухачам зручний інструментарій для вивчення медіаграмотності заради втілення його принципів та засад в українському суспільстві.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Євген Магда

Кандидат політичних наук, доцент Видавничо-поліграфічного інституту Національного технічного університету України "Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського". Автор досліджень "Гібридна війна: вижити та перемогти" (Харків, 2015), "Гібридна агресія Росії: уроки для Європи" (Київ, 2017). Разом з Тетяною Водотикою написав книжку "Ігри відображень: якою Україну бачить світ" (Харків, 2016). У 2017 році у видавництві "Клуб сімейного дозвілля" вийшла книжка "Шостий. Спогади про майбутнє" - дослідження про українських президентів.

Любов Найдьонова

Доктор психологічних наук. Експерт з питань медіакультури та медіапсихології. Заступник директора з наукової роботи Інституту соціальної та політичної психології Національної академії педагогічних наук України, завідувачка лабораторії психології масової комунікації та медіаосвіти, член-кореспондент НАПН України, член Громадської ради при Національній раді України з питань телебачення і радіомовлення, науковий керівник всеукраїнського експерименту з масового упровадження медіаосвіти.

Роман Бочкала

Заслужений журналіст України, військовий кореспондент, громадський діяч.
Засновник громадської організації "Стоп корупції".
Має Подяку Верховної Ради України "За віддану роботу в зоні проведення АТО". Волонтер "Корпусу миру" США в Україні.

Олена Чуранова

Фактчекерка в проекті StopFake.org, медіаекспертка Інституту масової інформації, докторантка PhD програми з масових комунікацій Національного Університету "Києво-Могилянська Академія". Закінчила "Могилянську школу журналістики", факультет журналістики Запорізького національного університету.
Працювала кореспондентом в українській службі "Голосу Америки", координатором програм в Amnesty International Ukraine.

Юрій Голик

Радник голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації.
Популярний блогер.
Має майже 20 років досвіду управління великими прибутковими медіа.

Олена Голуб

Авторка серії методологій контент-аналізу медіа, включно з аналізом на дотримання професійних журналістських стандартів, гендерного балансу, контенту регіональних новин, моніторингу "джинси" та багатьох інших.
Понад 10 років працює у сфері аналітики медіа.
Здійснювала медіа-експертизу для проектів за підтримки ОБСЄ, ООН, Інтерньюз Нетворк, USAID, Матра, Репортерів без кордонів, Фрідом Хаус, Посольства Чехії.
Співавторка посібників ІМІ "Журналіст та (не) безпека", "Як писати про місцеву владу" та аналітичних видань ІМІ "Дослідження медіа-ситуації в південних та східних областях України", "З чого складаються місцеві новини Півдня і Сходу України". Авторка посібника для журналістів "Медіакомпас".

Кирило Бескоровайний

Головний редактор науково-популярного журналу "Куншт".
Разом із командою видав 9 журналів обсягом 100 сторінок, двічі організовував науково-популярні програми на фестивалі Docudays.UA, в 2018 році створив власну програму про науку на Книжковому арсеналі.

Марина Дорош

Журналістка та медіатренерка, авторка понад 200 статей на тему медіаграмотності та нових медіа, співзасновниця ГО "Український інститут медіа та комунікації".
У 2014-2018 рр. - головна редакторка сайту MediaSapiens (ГО "Детектор медіа").
Редакторка онлайн-підручника з медіаграмотності для підлітків "МедіаДрайвер".
Членкиня Media Education Lab Герінгтонської школи комунікації і медіа Університету Род-Айленд, учасниця Digital Communication Network Fall 2018.

Альона Романюк

Журналістка, медіа-експертка, тренерка, редакторка інформаційної кампанії Інституту розвитку регіональної преси "По той бік новин".

Спростовує міфи, фейки та маніпуляції. Понад 10 років працює у сфері журналістики, PR та адвокації, з них 2 роки - в антикризових комунікаціях у медичній та політичній сферах. Організувала понад 100 заходів для журналістів (прес-конференції, прес-ланчі, зустрічі, прес-тури).

Борис Васильєв

Головний редактор інформаційного мовлення 11 каналу (Дніпропетровська область). Автор та ведучій програми "Васильевский остров".

Дмитро Плахта

Журналіст, блогер, громадський активіст, аспірант факультету журналістики ЛНУ імені Івана Франка.
Має досвід роботи у всіх видах медіа.
Тісно співпрацює з газетою "День", для якої готує аналітичні матеріали на суспільно-політичну тематику. Там же веде авторську колонку, в якій порушує різні аспекти питання розбудови громадянського суспільства в Україні.
У своїй науковій роботі досліджує політтехнології через призму медіа, вивчаючи в цьому контексті зокрема питання медіаграмотності.

Курс безкоштовний?

Курс повністю безкоштовний. Викладачі можуть рекомендувати навчальну літературу, щоб ви могли глибше вивчити ту чи іншу тему, але доступних в рамках курсу матеріалів буде достатньо для успішного його завершення. Все, що вам знадобиться - доступ до мережі Інтернет на швидкості, достатній для перегляду відеолекцій.

Чи зможу я отримати сертифікат по завершенню цього курсу?

Так! Успішно складіть всі завдання курсу й отримайте сертифікат про його завершення.

В який час будуть проходити заняття?

Відеолекції, завдання, форум та можливість отримати сертифікат доступні в будь-який час.

# data[].attributes.attachment_link.title
Медіаграмотність: практичні навички

# data[].attributes.attachment_link.description
Кандидат політичних наук, доцент Видавничо-поліграфічного інституту Національного технічного університету України "Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського". Автор досліджень "Гібридна війна: вижити та перемогти" (Харків, 2015), "Гібридна агресія Росії: уроки для Європи" (Київ, 2017). Разом з Тетяною Водотикою написав книжку "Ігри відображень: якою Україну бачить світ" (Харків, 2016).