# data[].attributes.headline
Мета:  сприяння оновленню освітньо-виховного процесу через використання інноваційних підходів до розкриття творчих здібностей дитини через впровадження в практику роботи альтернативної програми формування культури інженерного мислення в дошкільників «STREAM-освіта», або «Стежинка у Всесвіт»

# data[].attributes.subject
Мета:  сприяння оновленню освітньо-виховного процесу через використання інноваційних підходів до розкриття творчих здібностей дитини через впровадження в практику роботи альтернативної програми формування культури інженерного мислення в дошкільників «STREAM-освіта», або «Стежинка у Всесвіт»

# data[].attributes.headline
«Якщо хочеш виховати в дітях сміливість розуму, самостійність як особистісну рису, то створи такі умови, щоб спалахи їх думок утворювали царство думки, дай їм можливість відчути себе в ньому володарями.»                        Ш. Амонашвілі

# data[].attributes.subject
«Якщо хочеш виховати в дітях сміливість розуму, самостійність як особистісну рису, то створи такі умови, щоб спалахи їх думок утворювали царство думки, дай їм можливість відчути себе в ньому володарями.»                        Ш. Амонашвілі

# data[].attributes.headline
1.SТRЕАМ-освіта — новий інтеграційний підхід до розвитку, виховання й навчання дітей. Цей напрям освіти інтегрує в собі завдання з формування в дітей загальних наукових уявлень про світ; ознайомлення їх з інформаційно-комунікаційними технологіями; розвиток уміння експериментувати, конструювати; навчання дітей основ опрацювання змісту тексту, грамоти, математики, а також різних видів мистецтва. Тож маємо в тісному взаємозв'язку розвивати здібності дошкільнят до точних та гуманітарних наук.

# data[].attributes.subject
1.SТRЕАМ-освіта — новий інтеграційний підхід до розвитку, виховання й навчання дітей. Цей напрям освіти інтегрує в собі завдання з формування в дітей загальних наукових уявлень про світ; ознайомлення їх з інформаційно-комунікаційними технологіями; розвиток уміння експериментувати, конструювати; навчання дітей основ опрацювання змісту тексту, грамоти, математики, а також різних видів мистецтва. Тож маємо в тісному взаємозв'язку розвивати здібності дошкільнят до точних та гуманітарних наук.

# data[].attributes.attachment_link.title
Стеценко І.Б. Від STREAM-навчання дошкільників до STEM-освіти.

# data[].attributes.headline
2.«ПРОГРАМА «STREАМ-ОСВІТА ,АБО СТЕЖИНКИ У ВСЕСВІТ»    Створення парціальної програми зі SТRЕАМ- освіти дошкільників є нагальною потребою часу.                                                             

# data[].attributes.subject
2.«ПРОГРАМА «STREАМ-ОСВІТА ,АБО СТЕЖИНКИ У ВСЕСВІТ»    Створення парціальної програми зі SТRЕАМ- освіти дошкільників є нагальною потребою часу.                                                             

# data[].attributes.body
Майбутні інженери-шукачі,
Конструктори й відкривачі!

# data[].attributes.headline
2.1. Завдання програми.

# data[].attributes.subject
2.1. Завдання програми.

# data[].attributes.body
Програма передбачатиме реалізацію низки завдань:

•   забезпечення розвитку базових (стартових) потенційних компетенцій і особистісних якостей дошкільників, що сприяють формуванню творчих і технічних здібностей, продуктивного та критичного мислення дітей;
• розвиток сенсорних, інтелектуальних і творчих здібностей, інтересів дітей, допитливості та пізнавальної мотивації;

• сенсорної культури та культури пізнання, цінностей пізнання;

• формування пізнавальних дій. становлення свідомості;

•   розвиток уяви і творчої         активності;                                        • формування первинних уявлень про себе, інших людей, про властивості й відношення об’єктів довкілля (форма, колір величина, матеріал, звучання ритм, темп, кількість числа, частина • ціле, простір і час, рух і спокій, причина і наслідок тощо), планету Земля, Всесвіт, про особливості природи різноманіття країн і народів світу тощо.

У центрі програми -дитина- обдарована особистість тобто така, яка самостійно, в силу власних вікових і психофізіолоіічних особливостей, обирає свої дії та рішення, досягає вищого рівня пізнавального розвитку, ніж її однолітки здатна до обгрунтованих і виважених дій у нестандартних ситуаціях, усвідомлює власну відповідальність перед собою, колективом і суспільством за результати своєї діяльності.

Розвиваючи здібності, обдарованість дитини вкрай важливо спрямувати їх у правильне річище — на користь добра. У пропонованій програмі це завдання реалізується завдяки цілісному соціально-психолоіічному проектуванню ланцюжка моделей-різновидів взаємодій педагога і вихованців, функціонування яких забезпечує прогресивне духовно-креативне зростання потенцій як дорослого, так і дитини.

Ґрунтом для розвитку пізнавальних здібностей малюка є розвиток його сенсорних, інтелектуальних і творчих здібностей.

Сенсорні здібності — це функціональні можливості організму, які забезпечують відчуття і сприйняття дитиною довкілля й самої себе У розвитку сенсорних здібностей важлива роль належить засвоєнню сенсорних еталонів за допомогою відчуття, сприйняття, уявлення.

інтелектуальні (розумові) здібності — здатність ефективно виконувати інтелектуальну роботу, яка потребує тривалого пізнавального напруження Це вимагає інтенсивної уваги до об’єктів спостереження, запам'ятовування, аналізу і синтезу, узагальнення тощо. Розвиток здібностей у контексті організації розумової діяльності означає виконання різних видів праці з дотриманням умов, що можуть забезпечити максимальну її продуктивність за мінімальної затрати енеріїї.

Творчі здібності - це вміння дивуватися і пізнавати, знаходити рішення в нестандартних ситуаціях, націленість на відкриття нового і здатність до глибокого усвідомлення свого досвіду. Головними показниками творчих здібностей дошкільнят визнані швидкість і гнучкість мислення, оригінальність, допитливість, точність і
сміливість думки.

# data[].attributes.headline
2.2.Напрями програми:

# data[].attributes.subject
2.2.Напрями програми:

# data[].attributes.body
Природничі науки: астрономія (наука про Всесвіт), фізика (наука про склад і структуру) матерії, а також про основні явища в неживій природі, хімія (наука про будову й перетворення речовин), біологія (наука про живу природу), географія (на-ука про Землю), медицина (наука про людський організм та його здоров'я).
Технології: формування уявлень про предметно перетворювальну діяльність людини, світ професій, шляхи отримання й зберігання інформації та способи її обробки, здатності до формулювання творчих задумів, свідомого дотримання безпечних прийомів роботи та користування інструментами і матеріалами; розвиток пізнавальної, художньої й технічної обдарованості, технічного мислення в процесі творчої діяльності, навичок володіння ручними техніками обробки матеріалів (папір, дерево, глина тощо); ознайомлення з інформаційно-ко-мунікаційними технологіями, ґаджетами; експериментування.
Читання і письмо: формування здатності розуміти зміст тексту; пропедевтичний (вступний) курс навчання грамоти; розвиток дрібної моторики, підготовка руки до письма.
Інженерія: проектування, наочне моделювання, конструювання.
Мистецтво: просторові мистецтва (архітектура, скульптура, живопис, графіка, художня фотографія, декоративно-вжиткове мистецтво та дизайн); часові мистецтва (музика, література); просторово-часові (кіномистецтво, театр, танець).
Математика: кількісні відношення та просторові форми, логіка.                                Усі компоненти STREAM спрямовано на всебічне глибоке дослідження світу, розвиток мислення і мовлення, сенсорної сфери, навчання дитини використовувати знання у повсякденні. Напрями взаємодіють, допомагають пізнавати довкілля в усій повноті, розглядати явища з різних сторін, шукати їх «плюси» і «мінуси», розмірковувати як збільшити переваги і зменшити недоліки.

Інженерне мислення — це мислення, спрямоване на розроблення, створення та використання технічних інновацій для досягнення найбільш економічних, ефективних і якісних результатів, а також для гуманізації виробництва й праці.

# data[].attributes.headline
3. Форми прояву критичного мислення дошкільнят.                 

# data[].attributes.subject
3. Форми прояву критичного мислення дошкільнят.                 

# data[].attributes.body
Критичне мислення в дітей науковці розглядають як складну пізнавальну діяльність, спрямовану на пошук помилок і недоречностей, а також способів їх виправлення.
Форми прояву й міра вираженості критичності мислення якісно відрізняються в різних вікових групах.

# data[].attributes.headline
2.3.Структура програми:

# data[].attributes.subject
2.3.Структура програми:

# data[].attributes.body
* Психолого-педагогічна характеристика дитини дошкільного віку.
* Сенсорний розвиток — технології, читання і письмо.
* Інтелектуальний розвиток — природничі науки, математика.
* Розвиток творчих здібностей — інженерія, мистецтво.
* Шляхи реалізації STRЕАМ-освіти.
На  погляд фахівців, саме за такою схемою найбільш реально вибудувати та реалізувати інтегронаний (міждисциплінарний) підхід а не за предметним спрямуванням, як це відбувається заразу практиці дошкільної освіти.
Пропонований інтегрований підхід до реалізації STRЕАМ-освіти дошкільнят суттєво відрізняється від традиційного комплексно-тематичного підходу в розподілі змісту освіти. Так, досліджуваний об'єкт або явище діти розглядають не відокремлено, а в комплексі з іншими предметами, явищами, подіями. Це сприяє встановленню причинно-наслідкових взаємозв`язків між ними, інтеграції освітніх ліній, об`єднаних єдиною темою. Такий підхід відповідає й психічним особливостям дошкільнят, для яких характерне домінування процесів інтеграції (синтезу) над процесами диференціації (аналізу) (М. Поддьяков, О. Поддьяков).
Результати досліджень сучасних науковців (Н. Гавриш і І.Кіндрат та ін.) доводять: за інтегрованого підходу ефективніше, ніж за традиційного відбуваються взаємопроникнення й систематизація знань дітей, становлення в них цілісної та багатовимірноі картини світу, розвиток пізнавальних здібностей, гнучкості мислення вміньі  навичок.

Для реалізації мети і завдань програми «STREАМ-освіта, або Стежинки у Всесвіт»  можна використовувати також міждисциплінарний підхід як дидактичний інструмент керованого зближення привласнених дошкільниками знань у процесі формування міжпредметних понять, суджень, складних умінь. Отже, міждисциплінарні зв' язки можуть бути засобом інтеграці] набутих знань, умінь і навичок.

Визначальною характеристикою програми «STREАМ-освіта, або Стежинки у Всесвіт» є її особистісна спрямованість, коли найвищою метою інтеграції в освіті є особистість, відновлення її цілісної сутності.

# data[].attributes.headline
3.1. МОЛОДШИЙ ДОШКІЛЬНИЙ ВІК

# data[].attributes.subject
3.1. МОЛОДШИЙ ДОШКІЛЬНИЙ ВІК

# data[].attributes.body
Елементарними формами виявлення помилок і недоречностей в об’єкті пізнання є своєрідні емоційні реакції дітей, починаючи від простого збентеження до подиву, які часто супроводжуються руховими реакціями. Ці форми прояву критичності мислення проявляються вже в молодших дошкільнят. Умовно їх відносять до першого, зародкового, рівня критичності.                                        Молодші дошкільнята, розглядаючи ілюстрації з недоречностями, перелічують окремі деталі, супроводжуючи слова відповідними емоційними та руховими реакціями (збентеження, подив).

Проте ставлячи перед дитиною завдання знайти помилки, ми відкрито (а треба латентно, тобто приховано) підводимо її до пошуку того, що неправильно зображено на картинці. Дорослий ніби провокує виникнення сумнівів у дитини, які, у свою чергу, мають стимулювати прояв критичності.

Система методичних прийомів, які допомагають виявити рівень розвиненості критичного мислення в дошкільників, вибудовується за принципом поступового ускладнення завдань з урахуванням вікових особливостей формування мислення загалом.

Так, варіантом завдання може бути концентрація уваги дитини на об’єкті за допомогою інструкції: “Подивися на картинку і розкажи, що тут намальовано” або “Послухай текст і розкажи, про що в ньому розповідається”. Інструкція такого типу дається в момент пред'явлення об’єкта пізнання (зображення або тексту).

Що молодша дитина, то менш розвинена її здатність до узагальнення. Тож висловлюючи критичне судження після слухання, скажімо, небилиць, вона, ймовірно, перелічуватиме окремі факти або випадки, не розглядаючи їх у взаємозв’язку.

Критичні оцінні судження дитина молодшого дошкільного віку висловлює лише після інструкції: “Знайди помилки”.

# data[].attributes.headline
3.2. СЕРЕДНІЙ ДОШКІЛЬНИЙ ВІК

# data[].attributes.subject
3.2. СЕРЕДНІЙ ДОШКІЛЬНИЙ ВІК

# data[].attributes.body
Такий самий рівень розвитку критичності може спостерігатися і в дітей середнього дошкільного віку. Завдання знайти помилки активізує розумову діяльність малят. Дошкільнята, відшукуючи помилки, проявляють новий — “прояснювальний” — рівень критичності мислення.  Діти прагнуть конкретизувати наявні помилки, пояснити, у чому полягає помилковість судження чи зображення.

Дорослий може спонукати знаходити недоречності, помилки: "Уважно подивись на картинку. Які помилки, допущені художником, ти помітив(ла)?” або: "Уважно послухай оповідання й розкажи, які помилки або неточності ти помітив(ла) у ньому" або просто: “Знайди помилки”.
У цьому віці після презентації ілюстрації або картинки діти, як правило, усміхаючись, кажуть: "Так не буває”, - а коли дорослий промовляє нісенітницю, сміються. Вони відзначають також недоладності в окремих об'єктах, пояснюють, у чому помилковість певних способів дій.
З одного боку, це проста констатація наявних недоліків або помилок, а з іншого — намагання пояснити, чому намальоване (почуте) слід вважати помилкою.

Прояв критичності залежить від наявних у дітей знань, особливостей сприймання ними об’єкта пізнання, а також від характеру словесних сигналів педагога.

# data[].attributes.headline
3.3. СТАРШИЙ ДОШКІЛЬНИЙ ВІК

# data[].attributes.subject
3.3. СТАРШИЙ ДОШКІЛЬНИЙ ВІК

# data[].attributes.body
Старші дошкільнята висловлюють свої судження про наявність певних невідповідностей, а також прагнуть розкрити їх причини. Це свідчить про формування нового рівня критичності — “позитивного”.

У них зростає кількість виявлених помилок, під час роботи над пропонованими текстами (небилиці, результати дослідів або досліджень тощо) вони проявляють значну пізнавальну активність.

Прикладом літературного матеріалу для завдань на пошук недоречностей можуть слугувати народні й авторські небилиці, наприклад, така.
Пиріг з руками і з ногами

Пиріг з руками і з ногами

Три дні бігає за нами:

Ми сюди — і він сюди,

Ми туди — і він туди...

Не минути нам біди!

Раптом Гам кричить:

— Стривайте!

От-от впаду, так і знайте!

— Що таке? Не стій на місці!

— Не втечу, бо хочу їсти!..

Всі втекли, а Гам зостався.

Той пиріг йому дістався.

Ви спитаєте, як саме?

Бо у Гама під вусами

З переляку рот розкрився...

Наш пиріг і провалився...

Ковть — й немає пирога.

Замість гаму ситий Гам!

(О. Виженко)

Зауважимо, що критичність у формі простого перелічування помилок наприкінці старшого дошкільного віку спостерігається лише в окремих дітей.
Більшість старших дошкільнят, помітивши помилки, висловлюють пояснювальні судження. Діти шукають реальні зв’язки між тими чи іншими явищами, розкривають суперечності в події.
Проте цей прояв критичності мислення в дітей не можна розглядати як спонтанний процес, він залежить від багатьох чинників. Зростання рівня критичності мислення залежить від послідовності й особливостей структурування пропонованої дорослим інформації або матеріалу. Саме тому так зріс попит на ефективні педагогічні технології розвитку критичного мислення.
ВЧИМО ПРАЦЮВАТИ З ІНФОРМАЦІЄЮ
Отже, у розвитку критичного мислення старших дошкільнят на перший план виходить уміння оцінювати інформацію:

♦   відрізняти важливе від неважливого;

♦   швидко й правильно визначати достовірність інформації;

♦    виокремлювати головне.

Особливо важливими ці вміння є для нинішніх дітей, які живуть в умовах інформаційної “перевантаженості” суспільства.
Єдині з українських освітніх програм для дошкілля - комплексна програма “Дитина в дошкільні роки” (наук. кер. К. Крутій) та альтернативна програма формування культури інженерного мислення в дошкільників “SТРЕАМ-освіта, або Стежинки у Всесвіт” (наук. кер. К. Крутій) - мають розділ “Інформаційна культура”, де виписано завдання щодо залучення дітей до світу інформації та комунікацій

Людина, яка володіє
критичним мисленням:
* легко знаходить потрібну й важливу інформацію, може її перевірити;
* уважно вивчає усі можливості; прискіпливо оцінює кожен варіант і робить виважений вибір;

* уміє ставити правильні запитання;
* шукає і бачить зв’язки між явищами и учинками людей;
* вибудовує судження на доказах.

# data[].attributes.headline
6. Переваги STEAM-освіти

# data[].attributes.subject
6. Переваги STEAM-освіти

# data[].attributes.body
*Навчання за темами, а не за предметами (дитина бачить зв’язок між науками).

* Використання набутих знань у повсякденному житті.
*  Розвиток критичного мислення та вміння розв’язувати проблеми.

*Надання дитині впевненості у власних силах.

* Комунікація та командна робота.
*Розвиток інтересу до технічних дисциплін.

* Креативні та інноваційні підходи до проектів.

* Підготовка дитини до технологічних інно вацій у житті.

# data[].attributes.attachment_link.description
STREAM-освіта: досвід запровадження has 4,066 members. ЧИТАЙТЕ у групі інформацію з перших вуст про запровадження альтернативної програми формування культури інженерного мислення в дошкільників...

# data[].attributes.headline
4. Зміст завдань розділу “Інформаційна культура” програми “SТРЕАМ-освіта, або Стежинки у Всесвіт”    

# data[].attributes.subject
4. Зміст завдань розділу “Інформаційна культура” програми “SТРЕАМ-освіта, або Стежинки у Всесвіт”    

# data[].attributes.body
Молодший дошкільний вік.
Формування в дитини уявлення про зміст поняття “інформація” (відомості з книжок, газет, телебачення, розмов тощо; допомагає уточнити наші уявлення про об’єкт, дослідити його); про важливість отримання правдивої інформації для людини; про джерела інформації та способи її передавання, якими користуються дитина та її батьки; про використання інформації в повсякденному житті; про необхідність зберігання інформації.

Середній дошкільний вік. Навчання визначати особливості джерел та способів передавання інформації, пояснювати, у яких ситуаціях повсякденного життя які з них є ефективнішими; добирати доречні в певній ситуації повсякденного життя джерела та способи передавання інформації. Формування вміння в найпростіших ситуаціях визначати правдивість/неправдивість повідомленої інформації; вибирати кращий спосіб передавання інформації та пояснювати свій вибір.

Старший дошкільний вік. Формування в дітей уявлень про способи убезпечення від неправдивої інформації, перевірки її надійності, захисту інформації; звички перевіряти надійність інформації доступними способами, порівнювати різні способи передавання і зберігання інформації, визначати їхню ефективність та надійність у різних ситуаціях повсякденного життя.

Реалізовуючи ці завдання, ми вчимо дітей грамотно працювати з інформацією і розвиваємо в них критичне мислення.

# data[].attributes.headline
5. ОСНОВНІ ПРИНЦИПИ РОЗВИТКУКРИТИЧНОГО МИСЛЕННЯ ДІТЕЙ

# data[].attributes.subject
5. ОСНОВНІ ПРИНЦИПИ РОЗВИТКУКРИТИЧНОГО МИСЛЕННЯ ДІТЕЙ

# data[].attributes.body
Розглянемо основні принципи, на яких варто будувати роботу з дітьми.
• Інформація — не кінцева мета, а “сировина” для власної думки.
Знання — це не пасивно засвоєні готові блоки інформації, а результат переосмислення різноманітних даних, у результаті якого людина (дитина) формує власне розуміння проблеми.

В альтернативній програмі “SТRЕАМ-освіта, або Стежинки у Всесвіт” вільна самостійна освітня діяльність дитини є “пусковим гачком”, який “вмикає” механізм ставлення до фактів як до матеріалу для осмислення, що, у свою чергу, сприяє розвитку критичного мислення. Тобто це майже “ефект доміно”, коли рух першої “костяшки” дає поштовх усім іншим*

Це означає, що, працюючи з інформацією, яку надав дорослий (або отриманою самостійно), дитина сама робить висновок, осягає властивість, формулює закономірність або правило. Діти діляться своїми відкриттями в групі, а це змушує їх оформлювати свої судження вербально, що сприяє розвитку зв’язного мовлення.

•   Спонукання дітей до формулювання запитань і пошуку відповідей на них.
Якщо створено умови для переживання дітьми різних емоцій, сприймання та осмислення

# data[].attributes.headline
7. Використані джерела:

# data[].attributes.subject
7. Використані джерела:

# data[].attributes.body
1. Крутій К.Л.,Грицишина Т.І.
Дошкільне виховання №1-2020р.
2. Крутій К.Л., Стеценко І. Б. Дошкільне виховання № 3-2020р.

# data[].attributes.attachment_link.description
STREAM - освіта для дошкільників has 6,782 members. STREAM-образование=Science, Technology, Reading+WRiting Engineering, Arts, and Mathematics - акроним слов - естественные науки, технология,...