# data[].attributes.attachment_link.title
MOF, Alm.del - 2017-18 - Bilag 385: Henvendelse af 4/4-18 fra Plastic Change, Det Økologisk Råd, Plastindustrien og Danmarks Naturfredningsråd om fælles input til en national handlingsplan for plastik

# data[].attributes.attachment_link.description
MOF Alm.del Bilag 385: Input til national plasthandlingsplan - NGOer og PI

# data[].attributes.body
Måske du kan finde eksempler på, hvordan de som græsrodsorganisation prøver at påvirke befolkningen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En ny rapport fra Greenpeace beskriver resultaterne af miljøorganisationens undersøgelser foretaget under en Antarktis-ekspedition i årets første måneder. Syv ud af otte prøver taget fra havoverfladen indeholdt mikroplastik, bl.a. i...

# data[].attributes.attachment_link.description
Plastikforurening er en af de største trusler mod miljøet. Hvert år havner op til 12 millioner tons plastik i havet, og det har katastrofale følger for de dyr, der lever der. Ifølge ny forskning har mere end halvdelen af verdens skildpadder og op til 90 procent af alle havfugle plast i maven.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Regeringen har i dag offentliggjort sin plastikhandlingsplan 'Plastik uden spild', der skal styrke genanvendelsen af plastik herhjemme og beskytte natur og miljø.

- Det er positivt, at der er øget fokus - men der mangler både penge og ambitionsniveau, lyder den umiddelbare vurdering fra organisationen Plastic Changes programchef Anne Aittomaki.

Regeringens plastikhandlingsplan indeholder 27 initiativer, og dem hilser Plastic Change velkommen, men økonomien bag er hun ikke imponeret over.

PLASTIK UDEN SPILD

- Regeringens plastikhandlingsplan indeholder 27 initiativer, hvor et af hovedelementerne er, at der skal oprettes et nationalt plastik-videncenter, som skal være centrum for den danske plastikindsats.

- Derudover lægger forslaget op til, at pant- og retursystemet skal udvides, så der kommer pant på juice og saft fra 1. januar 2020.

- Plastikposer er også i fokus. Planen lægger op til et forbud mod uddeling af gratis bæreposer med hank og et forbud mod tynde plastikbæreposer med hank. Målet er, at danskernes bæreposeforbrug skal halveres inden 2023.

- Regeringen ønsker også et forbud mod tilsætning af mikroplast i kosmetiske produkter.

- 50 millioner over fire år, det lyder som meget lidt i forhold til at skulle indfri samtlige 27 initiativer i den her handlingsplan. Jeg tror ikke, det er nok, siger Anne Aittomaki.

Plastik-videnscenter

Et af hovedelementerne i regeringens nye plastik-plan er, at der skal oprettes et nationalt såkaldt plastikcenter, som skal være centrum for den danske plastikindsats.

Det har længe været på ønskelisten hos Plastik Change, som derfor er glade for, at det er kommet med i planerne.

- Vi har selv været med til at anbefale, at der kom et videncenter, hvor vi kan mødes i de forskellige organisationer og industrier og sammen finde ud af, hvad vi kan gøre og hvor vi er udfordret, siger hun og tilføjer:

- Det er vigtigt, at vi får udvekslet erfaringer.

Pant på juice - og saftflasker

Et andet af de 27 initiativer handler om, at der skal indføres pant på juicekartoner og saftevandsflasker. Også den idé er programchefen hos Plastic Change "rigtig glad for".

- Men det er virkelig en lavt hængende frugt, som vi kunne have høstet for lang tid siden, siger hun og tilføjer, at hun generelt gerne så, at der var tænkt mere langsigtet i handlingsplanen.

- Faktum er, at plastikforbruget stiger, og det er et problem i sig selv. Det er også et problem, at plastik bliver omtalt som affald i rapporten og ikke noget, som skal genbruges, siger Anne Aittomaki og understreger:

- Det er meget positivt, at der er kommet en handlingsplan, det siger noget om både politikerne og befolkningens interesse.

# data[].attributes.attachment_link.title
Plastic Change: Nyt plastikudspil mangler ambitioner

# data[].attributes.attachment_link.description
Regeringen har i dag offentliggjort sin plastikhandlingsplan 'Plastik uden spild', der skal styrke genanvendelsen af plastik herhjemme og beskytte natur og miljø. - Det er positivt, at der er øget fokus - men der mangler både penge og ambitionsniveau, lyder den umiddelbare vurdering fra organisationen Plastic Changes programchef Anne Aittomaki.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Plastik er et både holdbart og billigt materiale, som vi ikke kan undvære, men plastik udgør samtidig et stort forureningsproblem globalt set, skriver Miljø- og Fødevareministeriet i en pressemeddelelse onsdag.

Regeringen vil med sin nye plastikhandlingsplan sikre, at plastik bruges med omtanke og genanvendes til nye produkter.

"I dag brænder vi alt for meget plastik af, vi skal blive meget bedre til at genanvende det. Vi har ikke uendelige ressourcer til vores rådighed, og der er ingen grund til at udvinde nye ressourcer, når vi kan bruge dem, vi allerede har", siger miljø- og fødevareminister Jakob Ellemann-Jensen.

Brancheorganisationen for plastikproducenter, Plastindustrien, tager positivt imod det nye udspil.

"Vi deler fuldt og helt regeringens overordnede ambition om, at mindre plast skal gå til spilde", siger Thomas Drustrup, adm. direktør i Plastindustrien, i en pressemeddelelse onsdag.

"Vi skal bruge plasten, der hvor den giver værdi, vi skal undgå plast i naturen, styrke den cirkulære økonomi og blive langt bedre til at genbruge og genanvende. I forhold til at nå de mål så sætter den nye plasthandlingsplan en helt rigtig kurs"; fortsætter han.
27 initiativer
Regeringens handlingsplan "Plastik uden spild" rummer 27 initiativer, hvor et af hovedelementerne er oprettelsen af et nationalt plastikcenter, som skal være samlingspunkt for den danske plastikindsats.

Andre hovedinitiativer er forbud mod tynde plastikposer samt bedre og mere ens sortering af plastikaffald.

"Vi skal ikke stoppe med at bruge plastik, men vi skal bruge det smartere. Det er min oplevelse, at mange danskere - både virksomheder og borgere - er enige i dette og gerne vil bidrage til at løse problemerne med plastik. Og det er vigtigt, for hvis vi skal lykkes med dette projekt, så skal vi alle gøre en indsats. Det er en fælles mission", siger Jakob Ellemann-Jensen.
Savner deadline for standardisering
Plastindustrien ser meget positivt på flere af de konkrete, nye initiativer:

"Vi er begejstrede for ideen om et nyt plastcenter, der kan være samlingspunkt for den fremadrettede indsats for grøn omstilling i plastbranchen", siger Thomas Drustrup, som tilføjer.

"Ensartet affaldssortering, initiativer for at forebygge affald i naturen, og det generelle fokus på at opbygge viden om fx bionedbrydelig plast er også rigtig gode ideer, som både vi, NGO'er og flere andre har efterspurgt".

Industrien savner dog nogle datoer med frister i planen.

"Vi savner dog en konkret deadline for, hvornår målet om standardisering skal være realiseret, så vi sikrer, at det ikke bare er ender som en hensigtserklæring", siger Thomas Drustrup.

Miljø- og fødevareministeren har indkaldt alle Folketingets partier til forhandlinger om en politisk aftale om plastikhandlingsplanen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nyt udspil fra regeringen skal gøre op med plastforurening

# data[].attributes.attachment_link.description
Plastik er et både holdbart og billigt materiale, som vi ikke kan undvære, men plastik udgør samtidig et stort forureningsproblem globalt set, skriver Miljø- og Fødevareministeriet i en pressemeddelelse onsdag.Regeringen vil med sin nye plastikhandlingsplan sikre, at plastik bruges med omtanke og genanvendes til nye produkter.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Regeringen lancerede for nylig udspillet 'Fra folkeskole til faglært - erhvervsuddannelser til fremtiden', og i dette blogindlæg gennemgår Jo Dietrich, uddannelseskonsulent i Plastindustrien, de 5 områder der er særligt relevante for plastbranchen.

Regeringen præsenterede tidligere på måneden udspillet " Fra folkeskole til faglært - erhvervsuddannelser til fremtiden ", der som navnet indikerer har til formål at få styrke de danske erhvervsuddannelser og at øge optaget hertil.

Udspillet indeholder 55 forskellige initiativer fordelt på 12 hovedområder, og hvis indholdet bliver vedtaget i Folketinget, skal der afsættes 2 milliarder kroner i 2019-2022 til at gennemføre initiativerne.

Overordnet set mener jeg, at udspillet er et stort skridt i den rigtige retning efter nogle år med refromer, hvor grundskolen som fødekæde til erhvervsuddannelserne har været overset.

I de næste afsnit vil jeg dykke ned i 5 forskellige hovedområder i udspillet, som efter min vurdering er særligt relevante for plastbranchen og for industrien generelt:

1. 'Folkeskolen skal nære elevernes håndværkerdrømme'

Jeg er helt enig i ovenstående budskab. Grundskolen skal give eleverne et erfaringsgrundlag som de kan træffe et informeret og kvalificeret valg om ungdomsuddannelse på baggrund af, sammen med deres forældre, som har stor indflydelse på uddannelsesvalg.

Helt konkret er forslaget om at involvere EUD-lærere i undervisningen i grundskolen rigtig godt, da kun de færreste folkeskolelærere har erfaring med praktisk håndværk. Naturligvis skal der tages hensyn til, at EUD-lærere først og fremmest skal undervise på erhvervsuddannelserne, men det er interessant, hvis undervisningen i grundskolen kan blive mere mangfoldig.

Samtidig er det nødvendigt at styrke de fysiske rammer for håndværksfag - det er min erfaring, at mange skoler fx ikke har et opdateret fysiklokale, og generelt har meget begrænsede midler til at gennemføre udgiftskrævende aktiviteter til materialer, input ude fra eller inspirationsbesøg.

Det er også yderst positivt, at regeringen vil fjerne barrierer for skolelevers ophold på virksomheder; på industrivirksomheder er det dog sværere end som så pga. sikkerhedsregler. For at overkomme dette, er Plastindustrien derfor i gang med at udforme korte praktikforløb for 7. klasses elever, som tager højde her for, og giver eleverne en "sikker", men virkelighedsnær opgave at udføre under praktikophold.

Jeg mener - i lighed med udspillet - også, at der er behov for at gøre håndværksfag til eksamensfag i udskolingen for at sidestille dem med akademiske fag - ellers bliver de ikke taget alvorligt, og så mindskes chancen for, at de bliver opfattet som mindre fine.

2. Opgør med automatvalget

Jeg hilser et opgør med automatvalget af gymnasiet velkomment, og er især håbefuld overfor forslaget om en ny model for uddannelsesparathedsvurderingen.

På nuværende tidspunkt gør den nemlig, at man allerede i 8. klasse bliver dømt inde eller ude i forhold til gymnasiet, og det er mit generelle indtryk, at erhvervsuddannelse ofte ikke får den rette opmærksomhed i uddannelsesvejledningen.

3. Attraktive ungdomsmiljøer

Jeg tror på tankegangen om at etablere fysiske campus, hvor erhvervsuddannelser eksisterer sammen med STX, (det almene gymnasie) og andre gymnasiale ungdomsuddannelser.

Det kræver dog en stor indsats fra alle parter, hvilket tager tid, god vilje og ikke mindst penge. Mange tekniske erhvervsuddannelser koster flere penge end det almene gymnasie - hovedsagligt i form af maskinelt udstyr. Men det er glædeligt, at udspillet har øje for, at attraktive ungdomsmiljøer betyder meget i forhold til uddannelsesvalget.

Jeg tror også, at konceptet med ungecampus er, hvad der skal til for at gøre op med, at nogle uddannelser er finere end andre. Igennem tværfaglige projekter, der i øvrigt også afspejler et fremtidigt arbejdsliv, skal de unge lære hinanden og de forskellige fagområder at kende.

Tværgående projekter styrker foruden også elevernes evne til at samarbejde på tværs, samt deres fleksibilitet og nysgerrighed. Det er almene og personlige kompetencer, som industrien generelt i høj grad også efterspørger, udover det faglige.

4. Større sikkerhed for at få en praktikplads

Regeringen foreslår, at virksomhederne fremadrettet skal give tilsagn om praktikplads inden grundforløbet på erhvervsuddannelsen. Forslaget kan give mening, når man samtidig rykker en eventuel start på en håndværksmæssig uddannelse ned i 10.klasse, hvilket også er den del af udspillet.

Det er dog vigtigt, at man lytter til virksomhedernes bekymringer for at forpligte sig overfor et meget ungt menneske, da mange foretrækker lidt ældre lærlinge, da der er mere modne og sikre i deres valg.

5. Frihed til erhvervsskolerne

Som udgangspunkt er jeg positiv overfor forslaget mere frihed til den enkelte skole under ansvar og dedikation mod at skabe en så god uddannelse som muligt.

Det er dog vigtigt, at arbejdsmarkedets parter fortsat er med til at definere, hvad uddannelserne skal handle om, ud fra behov for kompetencer og viden, og vi ser gerne en professionalisering af erhvervsskolernes bestyrelser, herunder fx større mulighed for udskiftning, hvis noget ikke fungerer.

Det er også vigtigt at kompetenceudvikle ledere og lærere på erhvervsskoler til at kunne udfylde nye og friere rammer til at udvikle og planlægge god undervisning ud fra.

# data[].attributes.attachment_link.title
PlastBlog: 5 vigtige områder i regeringens nye udspil om erhvervsuddannelser | plast.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Regeringen lancerede for nylig udspillet 'Fra folkeskole til faglært - erhvervsuddannelser til fremtiden', og i dette blogindlæg gennemgår Jo Dietrich, uddannelseskonsulent i Plastindustrien, de 5 områder der er særligt relevante for plastbranchen. Regeringen præsenterede tidligere på måneden udspillet " Fra folkeskole til faglært - erhvervsuddannelser til fremtiden ", der som navnet indikerer har til formål at få styrke de danske erhvervsuddannelser og at øge optaget hertil.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
27 initiativer
Strategien "Plastik uden spild" rummer 27 initiativer, hvor et af hovedelementerne er oprettelsen af et nationalt plastikcenter, som skal være samlingspunkt for den danske plastikindsats. Andre hovedinitiativer er forbud mod tynde plastikposer samt bedre og mere ens sortering og indsamling af plastikaffald.

- Vi skal ikke stoppe med at bruge plastik, men vi skal bruge det smartere. Det er min oplevelse, at mange danskere - både virksomheder og borgere - er enige i dette og gerne vil bidrage til at løse problemerne med plastik. Og det er vigtigt, for hvis vi skal lykkes med dette projekt, så skal vi alle gøre en indsats. Det er en fælles mission, siger Jakob Ellemann-Jensen.

# data[].attributes.attachment_link.description
27 initiativer Strategien "Plastik uden spild" rummer 27 initiativer, hvor et af hovedelementerne er oprettelsen af et nationalt plastikcenter, som skal være samlingspunkt for den danske plastikindsats. Andre hovedinitiativer er forbud mod tynde plastikposer samt bedre og mere ens sortering og indsamling af plastikaffald.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mikroskopiske plaststykker bevæger sig fra vores karklude, bildæk og hudcremer og ender i vores drikkevand. Problemet er stigende, og forskere vurderer, at mængden af mikroplast i havene hvert år øges med 1,5 millioner ton.

Derfor har socialdemokratiet foreslået, at vi i Danmark går forrest i plastkampen og laver et totalforbud i kosmetik:

"Der er voksende problemer med mikroplast. Vi kan slet ikke overskue problemet efterhånden, fordi det forurener alle vegne, det er sågar i vores drikkevand. Vi ønsker at tage kampen op imod mikroplast, og vi starter der, hvor det er fuldstændig tåbeligt at anvende det, nemlig kosmetikken," siger forbrugerordfører i Socialdemokratiet, Karin Gaardsted, til Netavisen Pio.

500.000 plaststykker i bodyscrub
I mange kosmetiske produkter anvendes plastikstykker. Det gælder for eksempel skrubbecreme, hvor de små korn, der sliber huden, ofte er lavet af plastik. I en enkelt tube bodyscrub kan der gemme sig hele 500.000 små stykker plast.

Man ved kun lidt om, hvordan tilstedeværelsen af mikroplast påvirker menneskekroppen på lang sigt, men Miljø- og Fødevareministeriet frygter tre skadelige virkninger: 1) Tilstedeværelsen af de mikroskopiske stykker plast sender kroppen på overarbejde 2) plasten selv afgiver skadelige stoffer i kroppen eller, at 3) plasten har absorberet andre farlige stoffer, som føres ud i kroppen,

Karin Gaardsted fortæller, at man arbejder aktivt med spørgsmålet om mikroplast i Nordisk Råd, og hun havde gerne set en fælles nordisk front, som ville kunne inspirere de øvrige lande.

"I Sverige har man netop besluttet at forbyde mikroplast i kosmetik, og Norge kigger interesseret mod Sverige. Jeg mener Danmark burde gå med i front, derfor har jeg spurgt Esben Lunde Larsen, om han vil være med til at lave et forbud herhjemme. Men det vil han ikke, for han vil vente på, at der kommer et nyt affaldsdirektiv i EU."

Handling i EU
Den danske miljø- og fødevareminister, Esben Lunde Larsen (V), foreslog i Europa-Kommissionen i 2016, at man indfører et forbud på europæisk plan:

"Jeg er klar over, at kosmetikbranchens europæiske organisation anbefaler deres medlemmer at udfase mikroplast i kosmetik, men jeg finder det nødvendigt at forbyde brugen for at sikre, at al brug stoppes. Det er allerede bekræftet af industrien, at der findes alternativer. Derfor tilskynder jeg Kommissionen til hurtigst muligt at fremsætte et lovforslag, der forbyder mikroplast i plejeprodukter", lød det i ministerens brev til Kommissionen.

Han har derfor afvist Socialdemokratiets ønske om, at Danmark som enkelt land indfører et forbud. Det ærgrer Karin Gaardsted:

"Der er ingen grund til, at vi skal vente på et europæisk forbud. Det er helt hen i vejret, at vi lader det ske."

Kosmetik er kun en mikrosynder
Kosmetikken står kun for cirka 0,1 procent af al udledning af mikroplast og må altså kaldes en af de helt små syndere på området. Men for Karin Gaardsted er det netop et argument for at starte her, da vi allerede har alternativer til plast i kosmetikken, for eksempel kan knuste abrikoskerner bruges i skrubbecreme.

"Vi starter der, hvor det er unødvendigt at anvende det. Lad os først og fremmest få det væk her, og lad os så derefter tage kampen op imod de store syndere - bildæk og maling, for det er de helt store syndere. Vi er nu ved at undersøge alternativer til plast i bildæk, men de oplagte muligheder ville gøre dæk meget dyre, så det er et mere vanskeligt område. Lad os starte med det åbenlyst tåbelige."

# data[].attributes.attachment_link.title
S: 'Mikroplast i kosmetik er tåbeligt og bør forbydes'

# data[].attributes.attachment_link.description
Mikroskopiske plaststykker bevæger sig fra vores karklude, bildæk og hudcremer og ender i vores drikkevand. Problemet er stigende, og forskere vurderer, at mængden af mikroplast i havene hvert år øges med 1,5 millioner ton. Derfor har socialdemokratiet foreslået, at vi i Danmark går forrest i plastkampen og laver et totalforbud i kosmetik: "Der er voksende problemer med mikroplast.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mikro-plast er en makro-diskussion. Advarsler om plastøer i oceanerne, kræftrisiko og adfærdsændringer hos dyr har fået både politikere, interesseorganisationer og erhvervslivet til at rette fokus mod de små stykker plast.

Miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen (V) ønsker et fælles europæisk forbud mod mikroplast i kosmetik, og senest er et forslag om et forbud af denne type af et enstemmigt bæredygtighedsudvalg sendt til endelig vedtagelse i regi af Nordisk Råd.

Men måske er sådan en lov at skyde ved siden af målet. I hvert fald står kosmetikbranchen alene for en forsvindende lille del af den samlede udledning af mikroplast i naturen.

Det gør brancheorganisationen SPT i et brev til Miljø- og Fødevareudvalget d. 1. februar opmærksom på. Her refererer foreningen til en rapport udgivet af Miljøstyrelsen, hvor det anslås, at blot 0,1 procent af mikroplastudledningen stammer fra kosmetik. Samtidig skriver SPT, at brugen af mikroplast i rinse-off produkter som for eksempel skrubbecreme på europæisk plan er nedsat med 82 procent i perioden 2012-2015.

Proportioner i debatten
Det får nu Helle Fabiansen, der er administrerende direktør i SPT, til at ønske proportioner i debatten.

"Pilen kommer hurtigt til at pege på kosmetikindustrien. Kosmetik står for en ufatteligt lille del af problemet. Vi skal som industri selvfølgelig gøre, hvad vi kan. Men proportionerne skal med, så man sætter ind der, hvor miljøeffekten er størst " siger Helle Fabiansen og fortsætter:

"Man overvejer at lovgive mod et problem, som stort set har løst sig selv."

Når kosmetikbranchen kan levere en frivillig gradvis udfasning, skyldes det ifølge SPT, at man som branche tidligt har været opmærksom på de negative følger af mikroplast. Det erklærede mål er et totalt stop i 2020. Men så længe kan miljøet ifølge Danmarks Naturfredningsforening ikke vente.

"Heldigvis har mange virksomheder fokus på problemet, og nogen har været gode til at gøre noget ved det selv. Men det betyder ikke, at vi ikke skal stille krav, og få dem til at handle hurtigere, frivillige aftaler alene er ikke nok," siger Sine Beuse Fauerby, der er Energi- og miljøpolitisk seniorrådgiver i DN."

I januar kunne Dansk Naturfredningsforening skrive, at over 20.000 har skrevet under på et ønske om en ny dansk plast-politik. Hos Økologisk Råd har man været med til at udvikle appen Beat the microbead, der alene i Danmark ligeså er downloadet mere end 20.000 gange.

Lovgivning er signal til Europa
Det var den socialdemokratiske gruppe, der i september sidste år rejste forslaget om forbud mod mikroplast i kosmetiske produkter. Det forslag blev 25. januar af et enigt udvalg sendt videre til endelig beslutning.

Og selvom beslutningsforslag vedtaget i Nordisk Råd ikke altid finder vej til de nationale lovbøger, ser Alternativets Christian Poll, der sidder i udvalget for et bæredygtigt Norden i Nordisk Råd, enigheden som et stærkt signal.

"Vi kan med et forbud starte en lavine. Laver vi et forbud i Danmark og de andre nordiske lande, lægger det et pres på EU, der kan medføre et forbud på europæisk plan," siger Christian Poll (ALT).

# data[].attributes.attachment_link.description
Mikro-plast er en makro-diskussion. Advarsler om plastøer i oceanerne, kræftrisiko og adfærdsændringer hos dyr har fået både politikere, interesseorganisationer og erhvervslivet til at rette fokus mod de små stykker plast. Miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen (V) ønsker et fælles europæisk forbud mod mikroplast i kosmetik, og senest er et forslag om et forbud af denne type af et enstemmigt bæredygtighedsudvalg sendt til endelig vedtagelse i regi af Nordisk Råd.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Log ind for at gemme Læs artiklen senere
For at kunne gemme artikler til senere læsning skal du logge ind eller oprette en profil. Når du er logget ind, kan du gemme alle de artikler du vil og altid finde en oversigt over dine gemte artikler under dit navn i øverste højre hjørne.

# data[].attributes.attachment_link.title
Esben Lunde Larsen: Mikroplast i kosmetik skal forbydes

# data[].attributes.attachment_link.description
Log ind for at gemme Læs artiklen senere For at kunne gemme artikler til senere læsning skal du logge ind eller oprette en profil. Når du er logget ind, kan du gemme alle de artikler du vil og altid finde en oversigt over dine gemte artikler under dit navn i øverste højre hjørne.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mikroplast er ifølge Miljøstyrelsens egen definition små plaststykker fra 1 μm (mikrometer) til 5 mm (millimeter), som enten er produceret som mikroplast og anvendt direkte i produkter (primær mikroplast), eller som er dannet ved nedslidning af større plastikemner eller plastikmaterialer (sekundær mikroplast).

Hvad er plastik og polymer?

Som forbruger kan det være vanskeligt at få den rigtige viden ved at læse på ingredienslisten på produkterne. Langt de fleste af de stoffer, som fremstår som mikroplast på varedeklarationen (nylon, polymethyl methacrylate og polyethylene terephthalate) forekommer ikke som solide partikler i produktet og falder derfor ikke ind under den definition af mikroplast, som Miljøstyrelsen bruger. Faktisk varierer polymererne i deres egenskaber fra faste stoffer til væsker, men kan stadig have samme ingrediensnavn (INCI) stående på etiketten, for eksempel polyethylen. Det er vigtigt at huske, at alle plastmaterialer er polymerer, men ikke alle polymerer er plast. Ordet "poly" på en ingrediensliste betyder ikke, at ingrediensen er en plastik. For eksempel er DNA og komplekse kulhydrater, såsom stivelse, begge polymerer, men ikke plast. Kun solide plastikmikroperler har vist sig at bidrage til affald i havet. Der findes andre ingredienser i kosmetik, som kan have lignende navne på ingredienslisten, men som har meget forskellige fysiske egenskaber, og de udgør derfor ingen miljømæssige bekymringer. Plast er menneskeskabte materialer, der er fremstillet af en bred vifte af organiske polymerer, der kan formes til en bestemt form, mens de er bløde, og derefter hærde til en stiv eller let elastisk form. Egenskaberne i plastik kan påvirkes af antallet af enkelte enheder i polymerstrukturen (kendt som monomerer) og hvordan de passer sammen.

Hvad gør kosmetikindustrien for at bekæmpe mikroplast?

Den europæiske industri anbefaler at udfase brugen af mikroplast i kosmetik og plejeprodukter, der vaskes af huden, så det er helt væk fra markedet i 2020. Heldigvis er langt størstedelen af de danske virksomheder allerede nået rigtig langt og har allerede udfaset brugen. Derfor findes mikroplast stort set ikke længere i kosmetik på det danske marked. Det understøttes også af en opgørelse af produkterne i appen "Beat the Microbead", som forbrugere kan bruge til at scanne kosmetik. Ud af de cirka 7000 danske produkter, som er registreret i appen, er der kun cirka 5 % af produkterne, som indeholder mikroplast.

Den europæiske brancheforening for kosmetikindustrien, Cosmetics Europe, har undersøgt hvor langt industrien er med at udfase brugen af mikroplast i rinse-off produkter. Tallene viser, at den europæiske kosmetikindustri fra 2012 til 2015 har reduceret brugen af mikroplast med 82 procent. Det svarer til en reduktion på 3600 tons. Industrien er således ikke langt fra sit erklærede mål om en total udfasning inden 2020. Du kan læse mere om undersøgelsen på Cosmetics Europes hjemmeside her

Hvor stort et problem udgør mikroplast i kosmetik og plejeprodukter?

Miljøstyrelsen udgav i 2015 en rapport, der viser, at mikroplast fra kosmetiske produkter sandsynligvis kun udgør 0,1 % af det samlede udslip fra landjorden til miljøet. Størstedelen af den mikroplast som ender i miljøet stammer fra slid på bildæk, skosåler tøj osv. De danske tal understøttes af lignende kortlægninger fra det norske Miljødirektoratet fra 2015 og det svenske Naturvadsverket fra 2016. Rapporterne kan læses i deres fulde længde på Miljøstyrelsens hjemmeside her, Miljødirektoratets hjemmeside her og Naturvadsverket her.

En undersøgelse fra Miljøstyrelsen peger desuden på, at rensningsanlæg fjerner 99,7 procent af mikroplasten fra spildevand. Læs hele rapporten her

Desuden har EU-Kommissionen lavet en strategi for, hvordan miljøet bedst kan skånes for plastikaffald. Den peger blandt andet på, at der bør fokuseres mere på mikroplast, som stammer fra dæk og tøj. Læs hele strategien her

I Nordisk Råd har man drøftet et nordisk forbud af mikroplast i kosmetik og plejeprodukter. I den forbindelse har SPT indsendt en høringssvar med vores holdning til et forbud. Læs hele svaret her

Her finder du de vigtigste rapporter og informationer om mikroplast
Miljøstyrelsens kortlægning af mikroplastkilder Miljødirektoratets kortlægning af mikroplastkilder Naturvadsverkets kortægning af mikroplastkilder Cosmetics Europes undersøgelse om reduktion i brugen af mikroplast i kosmetik 99,7 % af mikroplast fjernes fra spildevand i rensningsanlæg SPTs høringssvar til Nordisk Råd om forbud mod mikroplast i kosmetik

# data[].attributes.attachment_link.description
Mikroplast er ifølge Miljøstyrelsens egen definition små plaststykker fra 1 μm (mikrometer) til 5 mm (millimeter), som enten er produceret som mikroplast og anvendt direkte i produkter (primær mikroplast), eller som er dannet ved nedslidning af større plastikemner eller plastikmaterialer (sekundær mikroplast).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En ny rapport sætter atter fokus på problemet med plastik i naturen, og nu kræver Enhedslisten et forbud mod brug af mikroplastik i kosmetik.

Med en ny rapport fra World Economic Forum, der sætter fokus på de store mængder plastik, der findes i verdenshavene, er diskussionen om plastikforurening endnu engang på dagsordenen.

En del af problemet med plastikforuening er de små stykker mikroplastik, der findes i en lang række dagligdagsprodukter, heriblandt kosmetiske produkter, og som ender i spildevandet, der løber ud i havet og derved skader vandmiljøet.

Mikroplastik i kosmetiske produkter er allerede blevet forbudt i USA, og nu kræver Enhedslisten også et forbud i Danmark.

Det siger partiets miljøordfører Maria Gjerding til TV 2.

- Enhedslisten arbejder i øjeblikket på et beslutningsforslag, som skal forbyde mikroplastik i kosmetiske produkter. Vi regner med at fremsætte det om et par uger, siger hun.

Konservative anerkender problem

Ifølge rapporten fra World Economic Forum vil den stigende produktion af plastik på verdensplan betyde, at havene i 2050 vil indeholde flere ton plastik end der er fisk.

Derfor mener Enhedslisten også, at det er vigtigt at man på sigt får udviklet nogle plasttyper, som er bionedbrydelige.

- Man er nødt til at prøve at sikre, at man er i førerposition og gå forrest i forhold til at udvikle alternativer til plastik, siger Maria Gjerding.

Hos Alternativet er man enige i, at der skal gøres noget, og miljøordfører Christian Poll er derfor positiv overfor at støtte Enhedslistens forslag.

I Det Konservative Folkeparti vil man på nuværende tidspunkt ikke stemme for Enhedslistens forslag, men Mette Abildgaard tilkendegiver overfor TV 2, at partiet ser med stor alvor på problematikken omkring plastik.

- Jeg er fuldstændig enig med Enhedslisten i, det er noget, vi skal blive klogere på. Hvis det viser sig, at kosmetik-producenterne ikke vil udfase mikroplastik, er det noget, vi skal kigge på, siger hun.

Minister er bekymret

Miljø- og fødevareminister Eva Kjer Hansen (V) siger til TV 2, at hun er meget opmærksom på problematikken omkring plastikforurening, men siger ikke direkte, at hun vil forbyde mikroplastik i kosmetik.

I stedet fokuserer ministeren mere på, at der skal udvikles metoder til at opsamle mikroplastik fra vandet.

- Vores store udfordring er rester fra bildæk og skosåler og maling og lignende. Der er vi nu ved at få prøvet af, om rensningsanlæggene kan få samlet det op, så vi undgår, at det bliver ledt ud i naturen, siger Eva Kjer Hansen til TV 2.

Foruden indsatsen i Danmark, mener Eva Kjer Hansen, at hele problemet omkring plastikforurening er et anliggende for hele verden, og at Danmark

- Jeg er bekymret, når jeg ser på den belastning, der er i naturen med plastikprodukter rundt omkring. Så der er behov for en indsats. Der mener jeg, at Danmark og Europa kan vise, at vi har villigheden til at tage nogle initiativer og tænke i, hvordan vi kan gøre affald til en ressource i stedet for en belastning.

Miljøministeren var den 18. januar på besøg hos Vejle Spildevand, hvor man eksperimenterer med en metode, der skal rense vandet for mikroplastik.

# data[].attributes.attachment_link.title
Havene er fyldt med plastik: Nu kræver Enhedslisten forbud mod mikroplastik

# data[].attributes.attachment_link.description
En ny rapport sætter atter fokus på problemet med plastik i naturen, og nu kræver Enhedslisten et forbud mod brug af mikroplastik i kosmetik. Med en ny rapport fra World Economic Forum, der sætter fokus på de store mængder plastik, der findes i verdenshavene, er diskussionen om plastikforurening endnu engang på dagsordenen.