# data[].attributes.body
Nadia Nadim (hvem er dansk debatten)
1800-tallet på vrangen (1:8)

# data[].attributes.body
overblik over litterære perionder
forskelle og ligheder med de historiske perioder

# data[].attributes.body
Karakteristika for perioden
evt. trække på viden fra historie (afhængig af lektionernes placering)
tekstlæsning i historisk sammenhæng
Mindmap -> disposition (evt. med viden fra historie)

# data[].attributes.headline
Modul 3 Danskfaglig analyse af fædrelandssang(e)

# data[].attributes.subject
Modul 3 Danskfaglig analyse af fædrelandssang(e)

# data[].attributes.body
HCA I Danmark er jeg født
Skrive udkast til analyse

# data[].attributes.body
Muligheder
- Spore danskhed til vikingetiden/middelalderen?
- Vikingetiden og danskhed: følte de sig danske / hvordan bruger man vikingetiden i 1800-tallet.
- Eleverne ser forskellige afsnit af DRs danmarkshistorie hjemmefra. Laver plakater eller noget andet og får overblik.

# data[].attributes.headline
Modul 2: National identitet i 1800-tallet

# data[].attributes.subject
Modul 2: National identitet i 1800-tallet

# data[].attributes.body
I forlængelse af opstartsmodulet og med udgangspunkt i lektien (fokus 2 eller Danskhed er en moderne opfindelse).
Fokus på forstå baggrunden for udviklingen af en moderne dansk identitet: hvad kendetegnede helstaten? hvad kendetegnede udviklingen i DK i begyndelsen af 1800-tallet? Kunstnernes betydning for udviklingen af en dansk selvforståelse?
Mindmap (historiefagligt)--> disposition (evt. med viden fra det andet fag)

# data[].attributes.body
Tværfaglig analyse med fokus på faglighed, formidling og formalia

# data[].attributes.body
Et guldaldermaleri Johan Lundby eller noget andet til opstart af modulet.
I Danmark er jeg født
De sidste 20 min. skrive udkast til en historiefaglig analyse.

# data[].attributes.body
Tværfaglig analyse med fokus på faglighed, formidling og formalia.

# data[].attributes.body
I det sidst faldende skrivemodul skal eleverne oprette en skellet opgave, opstille afsnit med overskrifter (herunder litteraturliste), indsætte fodnoter, og automatisk indholdsfortegnelse.

# data[].attributes.body
Idegenering ti diskussionen. Fælles brainstorm/mindmap + øvelser der sætter fokus på at finde nuancer i diskussionen, fx rundkredsøvelse med "på den ene side på den anden side"..
kort gennemgang: hvad er karakteristisk for diskussionen i en opgave.

# data[].attributes.body
Efter modul 2 er afsluttet i begge fag.
Ingen elevtid. Det skal ikke rettes, men give et overblik over elevernes progression.
Krav om fodnoter.

# data[].attributes.body
Redegør for centrale begivenheder, tendenser og litteraturhistoriske XXX i første halvdel af 1800-tallet.

Analyser opfattelsen af fædrelandet med udgangspunkt i I DK er jeg født og to selvvalgte materialer. BÅDE DANSKFAGLIG OG HISTORIEFAGLIG

Diskuter.... danskhed i dag

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kildeintroduktion:

Præsten, forfatteren og politikeren N. F. S. Grundtvig (1783-1872) regnes for én af de vigtigste personligheder i 1800-tallets åndsliv. Hans salme- og digtproduktion, der tæller ca. 1500 titler, udgør et markant bidrag til den danske kulturarv. Grundtvigs digt, Danmarks Trøst (1820), omhandler som mange andre af hans digte det særligt danske, deriblandt landskabet, folket og fællesskabet. Danmark karakteriseres som et lille, beskedent og homogent land, og ifølge Grundtvig ligger den danske styrke netop i det jordbundne og ikke i en overdimensioneret og monstrøs storhed. Dette særlige fællesskab betyder endvidere, at "Faa har for meget og Færre for lidt", ifølge Grundtvig. Digtet udtrykker den voksende nationale identitetsforståelse, der er kendetegnende for den nationalromantiske periode.

Oplevelsen af økonomisk og moralsk sammenbrud i 1800-tallets første par årtier danner baggrund for nationalromantikken i Danmark. Fejlslagen udenrigspolitik og inddragelse i Napoleonskrigene førte til en række militære nederlag og nationale ydmygelser, herunder Slaget på Reden (1801), Københavns bombardement og tabet af flåden (1807), statsbankerotten (1813) og afståelsen af Norge (1814). De danske stormagtsdrømme var knust og selvforståelsen ramt. Ifølge Grundtvig var kunstnerens rolle at genrejse nationens identitet og sammenhængskraft blandt anden gennem skildringen af guldalderen, en idealiseret fortælling om oldtid og middelalder, hvor Saxos Danmarkshistorie fra o.1200 blev en central kilde. Grundtvigs mål var at gennemføre en folkeopdragelse, en oplivning af folket. Blev befolkningen gjort bevidst om sig selv, det vil sige gjort opmærksom på det fællesskab, det både historisk, nationalt og folkeligt var en del af, var det også muligt at oplyse befolkningen og lade det indgå i det demokratiske arbejde. Den selvejende frie bondestand var ifølge Grundtvig grundstammen i befolkningen, og grundtvigianismens ideer fik afgørende betydning for bønderne i 1800-tallet, særligt for de selvejende bønders samling (Venstre) og som ideologisk skjold mod landalmuen, de bønder der ikke var selvejende, og byarbejderne, da disse grupper politisk begyndte at røre på sig i 1800-tallet.

N.F.S. Grundtvig. Fra Danmarks Riges Historie (1896-1907).

Danmarks Trøst

Langt kønnere Egne, vil gerne vi troe,
Kan Fremmede udenlands finde,
Men Dansken har hjemme, hvor Bøgene gro
Ved Strand med den fagre Kjær-Minde[1],
Og deiligst vi finde, ved Vugge og Grav,
Den blomstrende Mark i det bølgende Hav!

Langt ædlere Konger med Landsfader-Navn
Maaskee kan engang man opdage;
Men Ætten[2] i Leire og i Kjøbenhavn
Dog spørger endnu om sin Mage;
Thi prise vi Stammen af Skjold og af Dan!
Gid immer den blomstre i Fædrenes Land!

Langt høiere Ros over herskende Drot
Man hørde fra Fremmedes Tunger;
Men Spørgsmaal: Om altid det meendes saa godt,
Som her, Naar hver Dannemand sjunger!
Vor Fredrik! Han vorde som Duen saa hvid!
Hans Alder høiloves som Fredegods[3] Tid!

# data[].attributes.attachment_link.description
Kildeintroduktion: Præsten, forfatteren og politikeren N. F. S. Grundtvig (1783-1872) regnes for én af de vigtigste personligheder i 1800-tallets åndsliv. Hans salme- og digtproduktion, der tæller ca. 1500 titler, udgør et markant bidrag til den danske kulturarv. Grundtvigs digt, Danmarks Trøst (1820), omhandler som mange andre af hans digte det særligt danske, deriblandt landskabet, folket og fællesskabet.

# data[].attributes.body
Tværfaglig analyse

# data[].attributes.body
Mor-Danmarkbillede