# data[].attributes.body
Karl: 100 år

Karl får en blodprop og mister herefter livsmodet og appetitten. Efter aflastning kommer han tilbage til eget hjem med kørestol, rollator og nødkald.

Karl træner med vægte hver dag. Han spiser ikke grøntsager. Karl er glad for smagen af salt og putter det altid på sin mad efter opvarmning. Før blodproppen klarede Karl sig uden hjælp. Han lavede sin egen mad og kørte bil.

# data[].attributes.body
78 gr Avocado
0,8 gram salt
70 gram rugbrød
52 gram tomat
0,5 gram vand

Samlet 329 kcal
8,4 gr protein
34,6 kulhydrater
14,5 fedt

Hvis karl skal spise dette måltid, skal der ikke tilføjes mere salt end det der i forvejen er i maden.

# data[].attributes.body
Består i dag af:
100 g lyst brød,
80 g ost,
90 g fersken,
800 ml vand med brus,
samt 2 x 30 cl kaffe.

Måltidet har samlet set 875 kcal.
Der er 29 r protein, 73 g kulhydrater, og 20 g fedt.
Karl kan med fordel skifte den fede ost ud med en lettere version.
Fx 80 g light ost på 156 kcal, 20,8 protein og 0,8 kulhydrat, 7,2 g fedt.

Hvis vi siger at Karl er 164 cm høj og vejer 87 kg ville han ifølge en BMI udregning være overvægtig. Men idet han er 100 år, vurderes det. idet ældres fysiske og psykiske trivsel er bedre ved en BMI mellem 24 og 29, at Karls vægt er fin, da hans BMI er 28,8
Det ville holde Karl mæt i længere tid, hvis han skiftede de lyse boller ud med et fiberrigt brød, som fx rugbrød og det ville gavne hans fordøjelse, i følgeskab af motion. Vand, som er nødvendig for en god fordøjelse får han masser af.
Det ville også være godt ifht vitaminer og fibre, at han fik flere af de grove grøntsager, men det kan vi også nøjes med at anbefale til frokosten, at han spiser efter Fødevarestyrelsens tallerkenmodel, da hans vægt og appetit er fin.

# data[].attributes.headline
Karl spiser ikke grøntsager, vi vil prøve at opmuntre til dette, men vil ikke tvinge .  Da Karl har haft en blodprop, skal han ikke have for meget fedt og salt.

# data[].attributes.subject
Karl spiser ikke grøntsager, vi vil prøve at opmuntre til dette, men vil ikke tvinge .  Da Karl har haft en blodprop, skal han ikke have for meget fedt og salt.

# data[].attributes.body
1 skive franskbrød 45g
1 blødkogt æg
2 skiver fedtfattig ost
skiver af 12 gram = 24 gram
1 sort kop kaffe 150 ml (0kj)
1 gl light saftevand 300 ml

2123kj

# data[].attributes.body
Danskvand 300 ml
3 Dadler (24 gr per stk) 72 gram
960kj

# data[].attributes.body
3 kartofler 180 gram
1 kotelet  180 gram
1/2 dl skysovs
(optimalt ses skal der være grøntsager, men da Karl ikke spiser grøntsager, er vi i tvivl om han vil kunne motiveres til at spise disse)
1 gl light saftevand 300 ml
1 gl vand 300 ml
1688kj

# data[].attributes.body
1 pære 200 gram
kage 120g
1 kop the 150 ml
2685kj

# data[].attributes.body
2 skiver rugbrød uden smør
70 gram (2 skiver)
2 skiver hamburgryg m agurk 20 gram og 5 gram agurk
50g røget makrel
1 kop the 150 ml
1glas light saftevand 300 ml
1 gl vand 300 ml
1733kj

# data[].attributes.body
2 digestive kiks 26 gram
light smøreost 10 gram
1 glas light saftevand. 300 ml
575kj

# data[].attributes.headline
Denne kostplan vil være det optimale, med da Karl er 100 år, vil det være svært for ham at ændre sine kostvaner, det vil måske også forringe hans livskvalitet, og dermed livsmod.

# data[].attributes.subject
Denne kostplan vil være det optimale, med da Karl er 100 år, vil det være svært for ham at ændre sine kostvaner, det vil måske også forringe hans livskvalitet, og dermed livsmod.

# data[].attributes.body
- Kendskab til borgerens livshistorie

- Observation af borgerens dagligdag og livsstil

-Samtale med borgeren om forslag til aktiviteter

-Motivation

-Opfølgning på, om borgeren har glæde af aktiviteten

# data[].attributes.body
Vi skal have kendskab til borgerens livshistorie og funktionsniveau både fysisk og psykisk. For at foreslå aktiviteter skal du bruge dit kendskab til borgeren. For at motivere borgeren bedst muligt er det vigtigt at indrage ham.

# data[].attributes.body
For at vudere borgerens aktuelle sundhedtilstand. og livskvalitet skal du observere borgerens dagligdag.
- Fysisk observation fx vægt eller andre ændringer man kan se på kroppen.
- Psykisk tilstand
Vudere borgerens sindstilstand fx trist, glad, stresset, bekymret osv
-Socialt, observer borgerens netværk.

# data[].attributes.body
Sammen med borgeren har du en snak om hvilken aktivitet kunne være mulighed. Brug tidligere observation og viden her. Brug viden om borgerens livshistorie og funktionstilstand, samt husk hvad borgerens definition af livskvalitet er.
Det er din opgave at undersøg hvilke aktiviter findes eller sætte nye aktiviteter igang.

# data[].attributes.body
Indre motivation

indre motivation kommer af borgeren selv det kan fx være at ønske at tabe sig eller have flere kontakter.

Ydre motivation
Ydre motivation kommer udefra.
Det kunne fx ske via belønning. Dog kunne det også være sådan noget som annerkendelse-

# data[].attributes.headline
Opfølgning  på om borgeren har glæde af aktiviteten

# data[].attributes.subject
Opfølgning  på om borgeren har glæde af aktiviteten

# data[].attributes.body
Efter du har sat en aktivitet igang er det vigtigt at følge løbende op på hvordan det går. Muligvis skal aktivisten justeres efter behov.

# data[].attributes.body
Man kan gå eller løbe, kryds og bolle, alt efter ens fysiske kunnen.

# data[].attributes.body
Man kan kaste med bold igennem ringen, hvis man er flere, kan man både træne at kaste olden og at gribe den.

# data[].attributes.body
På de runde stubbe af forskellig størrelse og højder kan man træne sin balance, når det er vådt, bliver de meget glatte, og man skal så koncentrere sig ekstra meget.

# data[].attributes.body
Her går det op og ned, man får pulsen lidt op, og lidt ondt i benene, da man skal op og ned hele tiden.
Ens balance kommer også på prøve.

# data[].attributes.body
Når man tager i betrækning at Karl er 100år, er der nok ikke meget af dette han vil våge sig ud på, tænker godt han kan træne på sneglehøjen, samt katapulden. Så kan han jo også altid gå en tur i den dejlige danske natur.

# data[].attributes.body
At gå armgang, bliver nok lige vildt nok for en 100-årig, men er en god sundhedsfremmende aktivitet generelt, da man skal bruge næsten alle sine muskler og en stor mængde koordination på en gang.

# data[].attributes.body
Når du går på line styrker du balancen og det giver en glæde og tryghed i egen krop, at kunne mestre, at kunne komme hele vejen over en udfordrende træstamme. I skoven kan man finde stammer og planker i alle størrelser. Det er dog ikke en sundhedsfremmende aktivitet vi vil anbefale til Karl, da der er for høj risiko for at han kan falde og slå sig.

# data[].attributes.body
Jeg vil anbefale cykling som aktivitetet. Da man med cykling for gang i kredsløbet og man træner mange muskler i kroppen. Mht Vores borger så ville jeg muligvis anbefale en el cykel eller en trehjulet cykel. Cykling bliver blandt andet anbefalet af hjerteforeningen.

# data[].attributes.body
Her kan vi som en fælles aktivitet spille bold med Karl og træne kast med bolde i hullerne på plankerne. Vi kan motivere Karl ved at gøre det til en leg, en konkurrence, og på den måde vil det blive en sjov træningsform, der styrker musklerne i armene og øje-hånd-koordinationen.

# data[].attributes.body
Her kan Karl og sosu-assistenten lade hænderne røre det høje græs imens vi går tur og taler sammen. Det vil give Karl en følelse af velvære, at være ude i naturen, høre lydene, lugte duftene og føle de forskellige teksturer. I naturen er der et andet tempo og naturen vil også være genkendelig fra tidligere i Karls liv. Når man går tur vil det ofte være lettere at tale sammen og man kommer ofte i et godt humør. Fremover vil den fælles aktivitet være god for relationen til hinanden og noget man kan vende tilbage til i snakke med hinanden.
Det vil være gavnligt for Karl i forhold til hans hjerte/kar-sygdom, at gå en tur hver dag. Allerhelst skal han op i et tempo, hvor han kan blive forpustet, men mindre kan også gøre det. Det vil nok være mest realistisk, at vi gik i et tempo, hvor vi kunne gå og snakke imens. Evt. kunne man aftale at gå hurtigt de første 5 minutter.

# data[].attributes.body
Her kan Karl vedligeholde muskelstyrken, ved at løfte vægten af tunge sten med musklerne på bagsiden af armene, lave knibeøvelser og squat.
Det vil kræve, at vægten af stenene bliver tilpasset Karl.

# data[].attributes.body
Karl kan træne sine armmuskler her, som sosu-assistent-eleven Ann-Bett, ved at løfte sten af varierende vægt i en katapult.

# data[].attributes.body
Man går rundt og rundt på en sti, til man når toppen, det går opad hele vejen.
På vej op bruger man lægmuskler og baglårsmusklerne, man får pulsen op.
På vej ned skal man holde balancen og bruger forsiden af låret.

# data[].attributes.headline
Karls støtte ifht sygdomsforebyggelse og sundhedsfremme

# data[].attributes.subject
Karls støtte ifht sygdomsforebyggelse og sundhedsfremme

# data[].attributes.body
Vores borger, Karl, lever med hjerte-kar-sygdomme, grundet hans livsstil. Fedt fra kosten er blevet aflejret på indersiden af hans pulsårer og aflejringen er med tiden blevet hård og har sat sig fast i form af en blodprop. Han har stadig forhøjet blodtryk, som han får medicin for. Vi vil som SSH/SSA gerne støtte ham i at undgå at få en blodprop igen. Derfor vil vi arbejde sygdomsforebyggende sammen med Karl. Vi ser på hans kost og motion i løbet af dagen og finder sammen ud af hvad han kan lide at spise, som indeholder mere næring og mindre fedt og hvordan han kan lide at bevæge sig og indfører mere af det i hverdagen.
Vi oplever at Karl er blevet mere trist efter sin blodprop. Han plejede at kunne klare sig selv, lave sin egen mad og holdt meget af at køre bil, men efter blodproppen har hans læge sagt, at Karl nok ikke kan komme til at kunne køre igen. Det har taget hårdt på Karls humør. Vi vil gerne øge Karls psykiske trivsel med en sundhedsfremmende tilgang. I takt med at Karl får det bedre fysisk, ved hjælp af medicin og de sygdomsforebyggende tiltag, vil vi sammen med ham undersøge mulighederne for at han kan købe en elcykel, som han kan køre på cykelstien i, når han skal handle og vi hjælper ham med at melde sig til et hold for auto-interesserede i seniorklubben i hans lokalområde. På den måde kan Karl komme til at opleve at føle sig motiveret i hverdagen, selvstændig og i stand til at mestre de ting han plejer at trives med og derved give ham livsmodet tilbage.

# data[].attributes.body
1,72 x 1,72 = 2,95 / 75kg = 23
aktivitets nivau 2
Basalstofskifte på 7500kj x 1,3 = 9750kj pr dag

Vores kostplan giver 9764kj

# data[].attributes.body
Når vi arbejder med sundhed har vi to overordnede tilgange.
Vi har "Sygdomsforebyggelse", hvor vi arbejder målrettet på at forhindre en konkret sygdom. Her holder vi øje med tegn på om sygdomme er under udvikling, så vi opdager tilstande så tidligt som muligt og kan nå at helbrede, undgå eller standse at sygdomme kan udvikle sig til at blive værre. Vi har forskellige redskaber som bl.a. skema til hverdagsobservationer og et system, der hedder "Triage", hvor vi inddeler borgere efter deres tilstand.
"Sundhedsfremme" handler om at bevare og forbedre sundheden generelt. Her ser vi med det "positive brede sundhedsbegreb" (Bjarne Bruun Jensen) på alle områder af sundhed, med fokus på dét vi ønsker at opnå, i modsætning til hvad vi vil undgå.
Vi ser på tre dele:
"Definition af sundhed", der især lægger vægt på fysiske, psykiske og sociale faktorer, der påvirker hinanden.
"Faktorer, der påvirker sundheden", som livstil og levevilkår.
"Handling", dvs. dét vi gør for at ændre vores sundhed.