# data[].attributes.headline
יצחק בן צבי -עמר דך

# data[].attributes.subject
יצחק בן צבי -עמר דך

# data[].attributes.body
היה נשיא השני של מדינת ישראל, חלוץ בתקופת העלייה השנייה, היסטוריון ומראשי תנועת העבודה  בארץ ישראל. בין תפקידיו הציבוריים היה ממייסדי "פועלי ציון", יו"ר הוועד הלאומי, חבר ועד הקהילה בירושליםו חבר כנסת מטעם מפא"י. כחוקר עסק בתולדות עם ישראל וארץ ישראל והתמקד בחקר קהילות ישראל השונות, בראשן עדות המזרח. נבחר שלוש פעמים לכהונה כנשיא מדינת ישראל.
פוליטיקאי, היסטוריון, סופר
מפלגה | פועלי ציון (מ-1906)
אחדות העבודה (מ-1919)
מפא"י (מ-1930)
צבי הונצח בבול ישראלי בשנת 1964 ובשטר בסך מאה שקלים חדשים. ברחבי הארץ נקראו על שמו רחובות ומוסדות חינוך.

# data[].attributes.headline
מיה הירדני ז׳7

# data[].attributes.subject
מיה הירדני ז׳7

# data[].attributes.body
משה קולדני
נולד ב28 במאי 1911 ,נפטר ב7 ביולי 1989 .
למד ב״חדר מתוקן״ לאחר שהסתיימו לימודיו ב״חדר״ התקבל לגימנסיה הרוסית אך בשל בצו שאמר שזה רק לציבור הרוסי הוא לא הלך לבית הספר ולבסוף הלך לגימנסיה תרבות שבעירו
תפקידים בולטים שהיה בהם:
שר התיירות , שר הפיתוח , יושב ראש ועדת החינוך והתרבות
ראש מחלקת עליית הנוער בסוכנות יהודית.
היה מנהיג ציוני חבר הנהלת הסוכנות , חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל ,עלה לישראל ב1932 ,הוריו רצו שילמד רפואה אך הוא לא הסכים הם לבסוף החליטו שיעלה לארץ וילמד באוניברסיטה העברית בירושלים.
משה קולדני נולד בעיירה פינסק למרדכי הלוי קולדני ולהיות לבית קפלן. קול מונה לשר התיירות בממשלתו של לוי אשכול ובשל כך נפרד מעליית הנוער לאחר 19 שנים. קול כיהן כשר התיירות 11 שנים
ב-20 בדצמבר 1976 הודיע ראש הממשלה יצחק רבין על התפטרותו לאחר שפוטרו שרי המפד"ל עוד בטרם שהוגשה התפטרות ראש הממשלה לנשיא, הגישו קול וחברו לסיעה גדעון האוזנר את התפטרותם מהממשלה, אך מכיוון שזו הפכה לממשלת מעבר לפני שהתפטרותם נכנסה לתוקפה, לא יכלו לעזוב אותה עד לאחר הבחירות, שהוקדמו למאי 1977.

# data[].attributes.body
הרב סעדיה כובשי ( 1902–1990) היה מחנך, מראשי יוצאי יהדות תימן בישראל ומחותמי מגילת העצמאות.

כובשי נולד בכפר שאהל באזור אלשרף ב תימן ביום ד' בסיוון תרס"ב (1902). כשהיה בן 4, עברה משפחתו לכפר אלמחאבשה, באותו אזור. אביו, יחיא, היה מנהיג בקהילה היהודית המקומית ושימש כ שוחט ו מוהל.
ביום ז' בסיוון תש"ג נבחר כובשי לחבר הוועד הפועל של הוועד הכללי לקהילת התימנים בירושלים.
פעל בשירות המדינה מ1926-1949.
אין דברים הקרואים על שמו.

# data[].attributes.body
רחל כהן נולדה ב19 בפברואר 1888 באודסה ועלתה לארץ ב 1919 בשנת 1933. אבן הדרך המשמעותית הראשונה שלה הייתה הקמת טיפת חלב, בעזרתה של גיסתה ד"ר הלנה כגן. בשנת 1925 עברה המשפחה לגור בחיפה. בשנת 1933, איחדו כוחות ויצו והתאחדות נשים עבריות לשיווי זכויות בארץ ישראל ברשימה לבחירות המוניציפליות. כחברה ברשימה זו מונתה רחל כהן-כגן לעמוד בראש תיק רווחת היהודים בעיריית חיפה. כמו כן נבחרה לוועד הקהילה בעיר. בשנת 1946 החליפה את הנרייטה סאלד כחברת הוועד הלאומי, ועמדה בראש מחלקת הרווחה. כחברה בוועד הלאומי, נמנתה רחל כהן-כגן עם חותמי מגילת העצמאות של מדינת ישראל, והייתה חברה במועצת המדינה הזמנית.

זוהי רחל חותמת על מגילת העצמאות:

זהוי חתימתה:

רחל נפתרה ב 15 באוקטובר 1982 בגיל 94

# data[].attributes.body
גולדה מאיר כיהנה כשרת העבורה בשנים 1956-1949, כשרת החוץ בשנים 1966-1956. היא כיהנה כראשת ממשלת ישראל בשנים 1974-1969: היא הייתה ראש ממשלת ישראל הרביעית, והאישה היחידה שהייתה ראש הממשלה בארץ ישראל, והאישה השלישית בעולם שנבחרה לתפקיד זה. על שמה נקראו המשכן לאומנויות הבמה על שם גולדה מאיר, שדרות גולדה מאיר בירושלים, מחלף גולדה מאיר בירושלים, מכון גולדה מאיר למנהיגות לחברה, בית ולים גולדה השרון שהוא חלק מהמרכז הרפואי רבין, מטבע עשרה שקלים חדשים שדמותה מופיה עליו, פארק גולדה, רמת גולדה בירושלים ובחיפה, בית הספר היסודי גולדה מאיר בכפר סבא, חטיבת הביניים על שם גולדה מאיר בפתח תקווה, התיכון על שם גולדה מאיר בנס ציונה.

# data[].attributes.body
גיא ברק

# data[].attributes.headline
תום לי סיישס

# data[].attributes.subject
תום לי סיישס

# data[].attributes.body
בכור שלום שטרית

# data[].attributes.body
רחל כהן-כגן נולדה ב-15 בפברואר 1888 ונפטרה באוקטובר 1982 ,הייתה חברת כנסת ויו"ר ויצו ישראל. כגן היא אחת משתי הנשים היחידות החתומות על מגילת העצמאות יחד עם גולדה מאיר.

למדה בגימנסיה באודסה, ובאוניברסיטאות אודסה ופטרוגרד, וסיימה את לימודיה במגמת מתמטיקה. בשנת 1913  נישאה לד"ר נוח כהן, רופא משפחה וציוני מובהק, אחיה של הרופאה הלנה כגן. כשנה לאחר נישואיהם, עזב בעלה את אודסה לארץ ישראל, אך פרוץ מלחמת העולם הראשונה אילץ את רחל כהן-כגן להישאר עם פעוטהּ מאחור .

בשנת 1919   עלתה לארץ ישראל.

# data[].attributes.headline
פרץ ברנשטיין- שירה אוגר

# data[].attributes.subject
פרץ ברנשטיין- שירה אוגר

# data[].attributes.body
פרץ ברנשטיין היה ממנהיגי הציונות הכללית,  שר בממשלות ישראל וחבר הכנסת מטעם המפלגה הליברלית. הוא נולד ב1890 . ב-1917 הצטרף להסתדרות הציונית. בין השנים 1930–1934 כיהן כיו"ר הנהלת ההסתדרות הציונית בהולנד. היה חבר הנהלת הסוכנות וחבר הוועד המפקח של "ההגנה הלאומית". בשנים 1930–1934 כיהן כנשיא הקונגרס הציוני. ב-1936 עלה לארץ ישראל. לאחר קום המדינה כיהן כשר המסחר התעשייה והאספקה בממשלה הזמנית. הוא נפטר ב1971. יש על שמו רחובות בירושלים, רמת גן ובחיפה.

# data[].attributes.body
יצחק בן צבי- נולד ב6 בדצמבר 1884
ונפטר ב23 באפריל 1963 בגיל 78
היה פוליטיקאי, הסטוריון וסופר.
היה נשיא מדינת ישראל מה-2 מה8 בדצמבר 1952- 23 באפריל 1963.
היה חבר כנסת מה-14 בפברואר 1949 - 8 בדצמבר 1952.
בין תפקידיו הציבוריים הייה מייסדי ״פועלי ציון״ , יו״ר הוועד הלאומי,
חבר ועד הקהילה בירושלים וחבר הכנסת מטעם מפא״י

# data[].attributes.headline
צבי סגל - לי ביכובקי

# data[].attributes.subject
צבי סגל - לי ביכובקי

# data[].attributes.body
צבי הֶרמַן סגל (1901 – 23 בספטמבר 1965) היה מראשי התנועה הרוויזיוניסטית בארץ, חבר מועצת המדינה הזמנית ומחותמי מגילת העצמאות.

הוא היה פוליטיקאי

סגל נולד בשנת 1901 במלאווה שבפולין, בן ליצחק חיים סגל, במשפחה חסידית. השתקע בעיר החופשית דנציג. במסגרת עסקיו קשר קשרים עם גורמי השלטון בעיר והשתדל למען יהודיה. היה פעיל בתנועה הרוויזיניסטית, ומעת עליית הנאצים לשלטון בשנת 1933 סייע, כנציג חברת הספנות הגדולה "קליינשמידט־סגל" להעפלה הרוויזיוניסטית. לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה ניהל משא ומתן על גורל היהודים בעיר, והביא להעלאתם לארץ ישראל ופיצויים על אובדן רכושם. הוא עצמו עלה לארץ בשנת 1938.

בשל קשריו עם האצ"ל היה אסור במחנה המעצר בלטרון והוגלה לאריתריאה על ידי שלטונות המנדט הבריטי. כיהן כנציג התנועה הרוויזיוניסטית במועצת המדינה הזמנית, והיה בין חותמי מגילת העצמאות.

לאחר הקמת המדינה, עם הקמת תנועת החרות, פרש מפעילות פוליטית והקים את חברת "ברנע" לפיתוח אשקלון. רחוב על שמו קיים בשכונת ברנע שבאשקלון.

נפטר בשנת 1965 בביתו שבתל אביב. נקבר בבית הקברות טרומפלדור.

הותיר אישה וכן בת ושני בנים.

# data[].attributes.body
אוסטר נולד בשם דניאל גוטמן בסטניסלבוב שבגליציה. סיים לימודי משפטים באוניברסיטת וינה והיה יו"ר תנועת נוער ציונית בעיר. בשנת 1913 ביקר לראשונה בארץ ישראל. כעבור שנה, באביב 1914, עלה והתיישב בירושלים. במלחמת העולם הראשונה היה קצין בצבא אוסטרו-הונגרי ושירת בדמשק כאיש קשר בין ארתור רופין לבין ארץ ישראל. בזמן שירותו בדמשק צילם את תלייתם של חברי ניל"י, יוסף לישנסקי ונעמן בלקינד.

# data[].attributes.body
גיא נעים

# data[].attributes.headline
אחינעם סולומון

# data[].attributes.subject
אחינעם סולומון

# data[].attributes.body
גולדה מאיר

# data[].attributes.body
ד"ר נפתלי הרצל רוזנבלום - לייה מקס

נולד ב 14 באוגוסט 1903  ונפטר ב1 בפברואר 991
היה עיתונאי ופובליציסט ישראלי,
פעיל בתנועה הרוויזיניסטית ולאחר מכן
נולד בקובנה שבליטא. בצעירותו סבל מקיפוח אנטישמי ולא ניתן לו ללמוד משפטים כחפצו והוא עבר לווינה, שם למד באוניברסיטה משפטים וכלכלה וקיבל תואר דוקטור.

מווינה עבר רוזנבלום ללונדון, ובה עבד כעוזרו של זאב ז'בוטינסקי. בשנת 1935 עלה לארץ ישראל והצטרף לעיתון "הבוקר".

בשנת 1948 היה רוזנבלום בין חותמי מגילת העצמאות כנציג הרוויזיוניסטים. הוא נענה לבקשתו של דוד בן-גוריון וחתם על המגילה בשם עברי "ורדי" (תרגום שמו שהשתמש בו לעיתים רחוקות), דבר שעליו הצטער לימים כאשר כעיתונאי וכעורך המשיך לשאת בשם "רוזנבלום" והמוניטין שלו היה בשם זה.

במפלגת המדינה העברית ומחותמי מגילת העצמאות,
עורך "ידיעות אחרונות" במשך 38 שנה, עד 1986.

# data[].attributes.headline
ד"ר נפתלי הרצל רוזנבלום ורדי - אור וייס

# data[].attributes.subject
ד"ר נפתלי הרצל רוזנבלום ורדי - אור וייס

# data[].attributes.body
החתימה על מגילת העצמאות

ד"ר הרצל רוזנבלום (ורדי), נענה לבקשתו של דוד בן-גוריון וחתם על המגילה בשם עברי "ורדי" (תרגום שמו שהשתמש בו לעיתים רחוקות), לפי בקשתו של בן גוריון:

"...הקריאה נגמרת. תשואות ממושכות, לבביות. הכל קמים ממקומותיהם ושרים את ההמנון. אחר ניגשים חברי המועצה אחד אחד לשולחן הנשיאות וחותמים את שמותיהם על המגילה. כשאני מתקרב לשולחן אני שומע את בן גוריון לוחש לי בתוקף: "חתום בעברית - הרצל ורדי!". לא חשבתי הרבה ועשיתי כמצוותו..." (ממאמר שפורסם ב"ידיעות האחרונות" באפריל 1952).

חתימתו בשם "ורדי", היה דבר שעליו הצטער לימים . בהמשך, במהלך קריירה עיתונאית הפורייה, חזר דר' נפתלי הרצל לשם משפחתו הקודם, כעיתונאי וכעורך המשיך לשאת בשם "רוזנבלום" והמוניטין שלו היה בשם זה ב"ידיעות אחרונות"
**המשך בקובץ המצורף

# data[].attributes.headline
נולד ב- בוברויסק, רכש השכלה רפואית באוניברסיטת סנקט פטרבורג ובאוניברסיטת מוסקבה, ועבד בתור מנהל המשרד הארצישראלי בקושטא.

# data[].attributes.subject
נולד ב- בוברויסק, רכש השכלה רפואית באוניברסיטת סנקט פטרבורג ובאוניברסיטת מוסקבה, ועבד בתור מנהל המשרד הארצישראלי בקושטא.

# data[].attributes.body
שירת כרופא צבאי בצבא הרוסי.
ציוני דרך בחיי - משנת 1912 היה חבר הוועד הפועל הציוני בשנים 1921 - 1924 היה חבר המשרד הראשי של התאחדות הפועל הצעיר-צעיר הציון בברלין ובווינה. בשנת 1924 עלה לארץ ישראל והיה מנהלו הראשון של משרד ההתאחדות בארץ ישראל.
לאחר עלייתו ארצה שימש כמנהל הבריאות של הסוכונות היהודית.
הוא היה חבר בשירותים ציבוריים רבים כגון: חבר הנהלת הוועד הלאומי,  היה חבר בליגה למלחמה בשחפת.
הוא עבד בשירות המדינה ב-1949 - 1956 ב משלחת ישראל לאו"ם, הצטרף לסגל משרד החוץ, שימש 5 שנים כציר ישראל בסקנדינביה וישב בסטוקהולם.
מקומות על שמו - רחוב "אברהם ניסן" בירושלים ורחוב "קצנלסון" בתל אביב-יפו.

# data[].attributes.body
נויה שבח-
אברהם קצנלסון נולד 18 לאפריל 1988 ומת ב18 במאי 1956.
הוא היה רופא יהודי ופעיל ציוני.
כיהן בראש מחלקות הבריאות של הסוכנות היהודית והוועד הלאומי, חבר וועד הפועל הציוני, אספת הנבחרים ומועצת המדינה הזמנית.
והוא גם היה מחתומי מגילת העצמאות.
חבר מועצת המדינה הזמנית:
15 במאי 1948- 14 בפברואר 1949
מנכ״ל הבריאות ה-1
15 במאי 1948- 8 במרץ 1949
ציר ישראל בשוודיה ובנורווגיה ה-1:
1950-1953
ציר ישראל בפינלנד ה-1:
1950-1956

# data[].attributes.body
נאיה חקק

בֶּרְל רֶפֶּטוּר

בֶּרְל רֶפֶּטוּר היה חבר הכנסת, מראשי ההסתדרות ביישוב ובמדינה, היה שייך לאגף השמאלי (חברתית) ואקטיביסטי (ביטחונית) של תנועת העבודה

(מפלגת אחדות העבודה - פועלי ציון וקודמותיה)

הוא נולד ב- (7 באוגוסט 1902) ברוז'ין שבפלך קיוב באוקראינה ,לאביו שמעון ולאמו שינדל בת יצחק ברש .

הוא מת ב- ( ד' באב תרס"ב – 23 במרץ 1989)

הוא עבד כחבר בכנסת

מ- (14 בפברואר 1949 – 20 באוגוסט 1951)

(שנתיים ו-26 שבועות)

והוא עבד כחבר מועצת המדינה הזמנית

מ- (15 במאי 1948 – 14 בפברואר 1949)

(39 שבועות ו-3 ימים)

לא קרואים על שמו כל מיני מקומות ציבוריים!

# data[].attributes.body
גולדה מאיר

ראש ממשלת ישראל לשעבר

תיאור

גולדה מאיר הייתה ראש ממשלת ישראל הרביעית, בין מרץ 1969 ליוני 1974. לפני כן כיהנה כשרת העבודה, וכשרת החוץ. כראש הממשלה, הנהיגה את ישראל בתקופת מלחמת ההתשה ומלחמת יום הכיפורים. גולדה מאיר היא האישה היחידה שכיהנה כראש ממשלה בישראל. נוסף על היותה ראש הממשלה הרביעית של ישראל, היא האישה השלישית בעולם שנבחרה לראשות ממשלה.

גולדה מאיר ילידת אוקראינה עלתה ארצה בשנת 1921.
בהשכלתה הייתה מורה מקצוע אותו למדה בבית המדרש למורות במדינת מילווקי.
בנוסף להיותה ראשת ממשלה כיהנה בשלל תפקידים נוספים הן במפלגתה והן במוסדות שונים. היא כיהנה גם כשרה בממשלות השונות .הייתה ראש המחלקה המדינית בסוכנות היהודית. חברת כנסת.
נפטרה בשנת 1978.בירושלים.

מיילו פיירשטיין

# data[].attributes.headline
בכור שלום שטרית -אופק קלברס ז7

# data[].attributes.subject
בכור שלום שטרית -אופק קלברס ז7

# data[].attributes.body
נולד ב 1895 בטבריה למשפחה שעלתה במחצית המאה ה19 ממרוקו.
ייסד את התנועה הציונית "התחיה".
היה חבר מפלגת הפועל הצעיר.
שימש כמורה בבית ספר אליאנס  שבו למד ואחר כך חינך כמורה לעברית, במושבה מנחמיה.
במלחמת העולם הראשונה מונה להיות המוכתר של המושבה כינרת.
ב1919 שהצבא הבריטי  נכנס לטבריה, ניהל את משטרת טבריה.
מונה לקצין חקירות במשטרת המנדט ולמפקד המשטרה בגליל התחתון,היה גם סגן מפקד לשוטרים בירושלים.
בשנת 1935 מונה לשופט שלום ובשנת 1939 היה הראשון בארץ להתמנות לשופט שלום ראשי.
היה חבר מנהלת העם ומחוטמי מגילת העצמאות.
נפטר בשנת 1967 בישראל בגיל 72 בערך.
הרחוב שטרית  קרוי עליו

# data[].attributes.headline
אמיתי פריבס דניא

# data[].attributes.body
אמיתי פריבס
דניאל אוסטר
7 במאי 1893 - 15 בינואר 1963
היה ראש עיריית ירושלים בסוף תקופת המנדט ובמדינת ישראל עד 1950 . אוסטר היה ראש העיר במשך 4 שנים שהתחלקו בין שלוש תקופות כהונה לא רצופות- 1937-1938 , 1945-1944, 1950-1949.
מקומות על שמו - גן דניאל

# data[].attributes.headline
יצחק בן-צבי<

# data[].attributes.body
יצחק בן-צבי

תאריך לידה: 24 בנובמבר 1884, פולטאבה, אוקרינה.

תאריך ומקום המוות:23 באפריל 1963 ירושלים.

תאריך עלייה:1907

מקום קבורה: הר המנוחות ירושלים

השכלה: הפקולטה למשפטים של אוניברסיטת איסטנבול.

יצחק בן צבי היה נשיאה השמי של ארץ ישראל, חלוץ בתקופת העליה השניה, היסטוריון ומראשי תנועת העבודה.

יצחק הונצח בבול ישראלי בשנת 1964 ובשטר בסך 100 שקלים חדשים בנוסף קרואים עליו רחובות ומוסדות חינוך.

אלונה רחמינוב