# data[].attributes.body
https://www.greenpeace.org/israel/1andhalf/3059/%d7%97%d7%9d-%d7%9c%d7%9b%d7%9d-%d7%a2%d7%9b%d7%a9%d7%99%d7%95-%d7%a2%d7%93-%d7%a1%d7%95%d7%a3-%d7%94%d7%9e%d7%90%d7%94-%d7%94%d7%a7%d7%99%d7%a5-%d7%91%d7%99%d7%a9%d7%a8%d7%90%d7%9c-%d7%99%d7%aa/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אני רוצה לעזור ×

גל החום הקיצוני שאנו חווים כעת מספק לנו הצצה עצובה לחיי הדורות הבאים בישראל. כולנו יכולים להרגיש את ההתחממות בארץ, מרגישים אותה כבר בראשית הקיץ על בשרינו ודרך חשבונות החשמל ההולכים ומתייקרים. אולם, מעבר לתחושות, לזכרונות ולטמפרטורה החריגה שמופיע במדחום, צריך לעיין ברשומות של השירותים המטיאורולוגיים כדי לקבל תמונת מצב מהימנה על שינוי האקלים בישראל.

ממצאי השירותים המטאורולוגיים מאששים את המגמה העולמית: בעוד שהטמפרטורה בעולם עלתה בממוצע במעלת צלזיוס אחת במאה השנים האחרונות, באזור שלנו היא עלתה במעלה וחצי, כלומר 50% יותר מהממוצע העולמי. מגמת ההתחממות החמורה במיוחד באגן המזרחי של הים התיכון, זיכתה אותנו בהגדרה של אזור חם מאוד (hotspot) של שינוי אקלים. רק בשלושים העשורים האחרונים הטמפרטורה הממוצעת בישראל עלתה ב-0.5 מעלות צלזיוס עד 0.65 מעלות צלזיוס (לפי האזורים השונים בחלקי הארץ). על פני תקופה ארוכה יותר (1850-2016) העלייה נעה בין 0.14 ל-0.20 מעלות צלזיוס לעשור. למעשה שלוש מגמות משלימות זו את זו: מצד אחד האצה בהתחממות כדור הארץ; מצד שני החמרת שינויי האקלים; מצד שלישי החמרה מיוחדת באזור שלנו, אגן הים התיכון המזרחי.

ההסבר להאצת התחממות כדור הארץ מורכב אבל מובן מאוד ופוענח על ידי הקהילה המדעית: אנו שורפים יותר ויותר דלקים מאובנים (גז, נפט ופחם) שאחראים לכשני שלישיים מפליטות גזי החממה של האנושות. אם לא די בכך, אז גם בני האדם מאיצים את ההרס של מערכות אקולוגיות חיוניות בעולם כמו היערות הגדולים שנכרתים עבור תעשיות נצלניות אשר משתמשות בקרקע עבור גידול בקר או לייצור שמן דקלים. התוצאה של בירוא היערות היא שכדור הארץ שלנו סופג בחזרה הרבה פחות פחמן דו חמצני ממה שיכל.

האצת התחממות כדור הארץ מלווה בהחמרת שינוי האקלים מסיבה מאוד פשוטה. רוב החום העודף של שינוי האקלים נספג בים מה שמשנה את זרמי האוויר והמים ובאופן כללי את מכונת האקלים כולה. התוצאה היא שיש יותר ימים של חום קיצוני, יותר אירועי חום קיצוניים, יותר בצורת.

באחד המחקרים האחרונים שערכה קבוצת חוקרים ישראלים הם מתריעים בפנינו, שבמידה ולא נתחיל לפעול עכשיו לצמצום פליטות גזי החממה, בארץ ובעולם, אז הצפי הוא שלקראת סוף המאה ה-21 בישראל הקיץ יהיה ארוך ב-49% בעוד שהחורף ייתקצר ב-56%. עלייה כזו בימים חמים לעומת הירידה של ימים קרים תקצין את חומרת הבצורת והסיכונים לשריפות וזיהום האוויר. מדובר במגמה שבה הטמפרטורה הממוצעת בסתיו ובחורף תהיה גבוה ב-2.5 מעלות צלזיוס ממה שהיא כיום, כאשר הטמפרטורה המינימאלית הממוצעת אף היא תעלה באופן משמעותי.

בשל העובדה שהאזור בו אנו חיים רגיש במיוחד לשינוי האקלים, שינוי במדיניותה של ישראל הוא גם הכרחי וגם אפשרי. הוא הכרחי משום שהמאבק להצלת האקלים אינו תלוי במשקלן היחסי של כל מדינה ומדינה אלא בתשובה לשאלה הבאה: אילו מבין שתי המחנות - מתפכחי האקלים או מתכחשי האקלים - יצליח ליצור דינאמיקה חזקה יותר שתיצור נורמות בינלאומיות מובהקות שיסחפו אחריהן את כל הקהילה הבינלאומית. בעוד עשר שנים אנו יכולים להיות במצב שבו אין בכלל קידוחי נפט וגז חדשים בשום מקום בעולם, או לחילופין במצב של מרוץ חסר תקדים להסיר כל אבן כדי למצוא מתחתיה דלק פוסילי.

בפרספקטיבה כזו ישראל רחוקה מלהיות זוטרה והיא שוקלת הרבה יותר מה-0.2% של פליטות גזי החממה עולמיות. המדיניות הנוכחית של ישראל ובפרט של משרד האנרגיה אשר מקדם בימים אלו שורה של תכניות הרסניות: פצלי שמן, קידוחים הידראולים של נפט, חיפושי נפט וגז בים התיכון, בנית צינור לייצוא גז לאירופה ותכנונם של עשרות תחנות כח מונעות על גז. בכך ישראל מחזקת בצורה דרמטית את המחנה של מתכחשי שינוי האקלים ופוגעת בהתכנות הגלובאלית למעבר אנרגטי.

צוא גז לאירופה ותכנונם של עשרות תחנות כח מונעות על גז. בכך ישראל מחזקת בצורה דרמטית את המחנה של מתכחשי שינוי האקלים ופוגעת בהתכנות הגלובאלית למעבר אנרגטי.

גל החום הקיצוני שאנו חווים כעת מספק לנו הצצה עצובה לחיי הדורות הבאים בישראל. כולנו יכולים להרגיש את ההתחממות בארץ, מרגישים אותה כבר בראשית הקיץ על בשרינו ודרך חשבונות החשמל ההולכים ומתייקרים. אולם, מעבר לתחושות, לזכרונות ולטמפרטורה החריגה שמופיע במדחום, צריך לעיין ברשומות של השירותים המטיאורולוגיים כדי לקבל תמונת מצב מהימנה על שינוי האקלים בישראל.

ממצאי השירותים המטאורולוגיים מאששים את המגמה העולמית: בעוד שהטמפרטורה בעולם עלתה בממוצע במעלת צלזיוס אחת במאה השנים האחרונות, באזור שלנו היא עלתה במעלה וחצי, כלומר 50% יותר מהממוצע העולמי. מגמת ההתחממות החמורה במיוחד באגן המזרחי של הים התיכון, זיכתה אותנו בהגדרה של אזור חם מאוד (hotspot) של שינוי אקלים. רק בשלושים העשורים האחרונים הטמפרטורה הממוצעת בישראל עלתה ב-0.5 מעלות צלזיוס עד 0.65 מעלות צלזיוס (לפי האזורים השונים בחלקי הארץ). על פני תקופה ארוכה יותר (1850-2016) העלייה נעה בין 0.14 ל-0.20 מעלות צלזיוס לעשור. למעשה שלוש מגמות משלימות זו את זו: מצד אחד האצה בהתחממות כדור הארץ; מצד שני החמרת שינויי האקלים; מצד שלישי החמרה מיוחדת באזור שלנו, אגן הים התיכון המזרחי.

ההסבר להאצת התחממות כדור הארץ מורכב אבל מובן מאוד ופוענח על ידי הקהילה המדעית: אנו שורפים יותר ויותר דלקים מאובנים (גז, נפט ופחם) שאחראים לכשני שלישיים מפליטות גזי החממה של האנושות. אם לא די בכך, אז גם בני האדם מאיצים את ההרס של מערכות אקולוגיות חיוניות בעולם כמו היערות הגדולים שנכרתים עבור תעשיות נצלניות אשר משתמשות בקרקע עבור גידול בקר או לייצור שמן דקלים. התוצאה של בירוא היערות היא שכדור הארץ שלנו סופג בחזרה הרבה פחות פחמן דו חמצני ממה שיכל.

האצת התחממות כדור הארץ מלווה בהחמרת שינוי האקלים מסיבה מאוד פשוטה. רוב החום העודף של שינוי האקלים נספג בים מה שמשנה את זרמי האוויר והמים ובאופן כללי את מכונת האקלים כולה. התוצאה היא שיש יותר ימים של חום קיצוני, יותר אירועי חום קיצוניים, יותר בצורת.

באחד המחקרים האחרונים שערכה קבוצת חוקרים ישראלים הם מתריעים בפנינו, שבמידה ולא נתחיל לפעול עכשיו לצמצום פליטות גזי החממה, בארץ ובעולם, אז הצפי הוא שלקראת סוף המאה ה-21 בישראל הקיץ יהיה ארוך ב-49% בעוד שהחורף ייתקצר ב-56%. עלייה כזו בימים חמים לעומת הירידה של ימים קרים תקצין את חומרת הבצורת והסיכונים לשריפות וזיהום האוויר. מדובר במגמה שבה הטמפרטורה הממוצעת בסתיו ובחורף תהיה גבוה ב-2.5 מעלות צלזיוס ממה שהיא כיום, כאשר הטמפרטורה המינימאלית הממוצעת אף היא תעלה באופן משמעותי.

בשל העובדה שהאזור בו אנו חיים רגיש במיוחד לשינוי האקלים, שינוי במדיניותה של ישראל הוא גם הכרחי וגם אפשרי. הוא הכרחי משום שהמאבק להצלת האקלים אינו תלוי במשקלן היחסי של כל מדינה ומדינה אלא בתשובה לשאלה הבאה: אילו מבין שתי המחנות - מתפכחי האקלים או מתכחשי האקלים - יצליח ליצור דינאמיקה חזקה יותר שתיצור נורמות בינלאומיות מובהקות שיסחפו אחריהן את כל הקהילה הבינלאומית. בעוד עשר שנים אנו יכולים להיות במצב שבו אין בכלל קידוחי נפט וגז חדשים בשום מקום בעולם, או לחילופין במצב של מרוץ חסר תקדים להסיר כל אבן כדי למצוא מתחתיה דלק פוסילי.

בפרספקטיבה כזו ישראל רחוקה מלהיות זוטרה והיא שוקלת הרבה יותר מה-0.2% של פליטות גזי החממה עולמיות. המדיניות הנוכחית של ישראל ובפרט של משרד האנרגיה אשר מקדם בימים אלו שורה של תכניות הרסניות: פצלי שמן, קידוחים הידראולים של נפט, חיפושי נפט וגז בים התיכון, בנית צינור לייצוא גז לאירופה ותכנונם של עשרות תחנות כח מונעות על גז. בכך ישראל מחזקת בצורה דרמטית את המחנה של מתכחשי שינוי האקלים ופוגעת בהתכנות הגלובאלית למעבר אנרגטי.

צוא גז לאירופה ותכנונם של עשרות תחנות כח מונעות על גז. בכך ישראל מחזקת בצורה דרמטית את המחנה של מתכחשי שינוי האקלים ופוגעת בהתכנות הגלובאלית למעבר אנרגטי.

# data[].attributes.attachment_link.title
חם לכם עכשיו? עד סוף המאה הקיץ בישראל יתארך ב-49% - Greenpeace Israel

# data[].attributes.attachment_link.description
ממצאי השירותים המטאורולוגיים מאששים את המגמה העולמית: בעוד שהטמפרטורה בעולם עלתה בממוצע במעלת צלזיוס אחת במאה השנים האחרונות, באזור שלנו היא עלתה במעלה וחצי, כלומר 50% יותר מהממוצע העולמי. מגמת ההתחממות החמורה במיוחד באגן המזרחי של הים התיכון, זיכתה אותנו בהגדרה של אזור חם מאוד (hotspot) של שינוי אקלים.

# data[].attributes.body
https://www.green.org.il/climate-qa/?gclid=Cj0KCQiAsqOMBhDFARIsAFBTN3d1omI9gzxB0nW74MHrBzuok4Hhp3aOgujl5YRK9jOMpFHD4m2alaIaAvVwEALw_wcB

# data[].attributes.attachment_link.title
אין לך מושג ירוק? ריכוז שאלות ותשובות בנושא משבר האקלים -

# data[].attributes.attachment_link.description
ריכוז שאלות ותשובות בנושא משבר האקלים - כמה מלים על שינויי אקלים, גורמים, השפעות, פתרונות, ישראל, דרכי פעולה והשפעה אפשרויות ותקווה לעתיד

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
אין לך מושג ירוק? ריכוז שאלות ותשובות בנושא משבר האקלים

# data[].attributes.body
https://www.birdsbase.com/bbis_test/heb/location.jsp?id=7961

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עשו לנו לייק, והצטרפו לדף הפייסבוק של המאגר!

צפרים פעילים באזור כפר סבא

קבוצות פעילות באזור כפר סבא

תמונות מהמינים שנצפו באזור

תנאי שימוש במאגר המידע | כל הזכויות שמורות לאכטוב יעוץ בע"מ - 2009-2019 © | צור קשר

המאגר בפייסבוק | Google+

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ציפורי ישראל

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ציפורים בישראל

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
צפרות בישראל

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
טיבוע בישראל

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מטבעים ישראליים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מטבעים ישראלים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
צפרים ישראליים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
צפרים ישראלים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מקומות תצפית

# data[].attributes.attachment_link.title
הוד השרון - אחו לח

# data[].attributes.attachment_link.description
אלו ציפורים אפשר לראות בהוד השרון - אחו לח? מי הם הצפרים הפעילים בהוד השרון - אחו לח? מי הן קבוצות הצפרות הפעילות בהוד השרון - אחו לח? כאן תמצאו מידע על התצפיות האחרונות שדווחו מהוד השרון - אחו לח, תמונות של המינים שדווחו, מפה של האיזור הכוללת נקודות תצפית סמוכות, ורשימות המינים שנצפו בהוד השרון - אחו לח מאז מעולם, ומשלושת החודשים האחרונים.

# data[].attributes.body
http://earthweb.tau.ac.il/content/israel-biodiversity-state

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
שער לביולוגיה סביבתית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
החולייתנים (דגים, דו חיים, זוחלים, עופות ויונקים) הם קבוצת בעלי החיים הנחקרת והידועה ביותר בישראל. בשנת 2002 פורסם הספר האדום של החולייתנים בישראל. נתוני ספר זה מלמדים שמבין 452 מיני החולייתנים בארץ (להוציא מינים ימיים), 149 נמצאים בסכנת הכחדה באחת מקטגוריות הסיכון הגבוהות: שעתידם בסכנה ( (VU , בסכנת הכחדה ( (EN ובסכנת הכחדה חמורה (CR) . 28 מינים נכחדו מאזורנו (ארבעה מהם הושבו בחזרה לטבע) וחמישה מינים שהיו אנדמיים נכחדו לחלוטין מהעולם (ארבעה מיני דגי מים מתוקים ומין אחד של דו חי). נכון להיום, רשימת המינים הנמצאים בסכנת הכחדה כוללת: 57 מיני יונקים (54% מכלל מיני היונקים בישראל), 46 מיני עופות (22% מכלל מיני העופות המקננים בישראל), 35 מיני זוחלים (34% מכלל מיני הזוחלים בישראל), שישה מיני דגי מים מתוקים (19% מכלל מיני דגי המים המתוקים בישראל) וחמישה מיני דו חיים (71% מכלל מיני הדו חיים בישראל).

# data[].attributes.attachment_link.title
מגוון המינים בישראל - תמונת מצב

# data[].attributes.attachment_link.description
פעילות הפיתוח האינטנסיבית של האדם במהלך המאה ה-20 גרמה לשינויים מרחיקי לכת במערכות האקולוגיות בישראל. הפגיעה בבתי הגידול השונים והפגיעה הישירה במינים הביאו לירידה במגוון המינים המקומיים מצד אחד ולעלייה במגוון המינים הפולשים מן הצד האחר.מצבם של המינים בישראל נקבע על סמך קריטריונים אחדים שהוגדרו על ידי הארגון העולמי לשמירת הטבע (IUCN) ועל סמך דעותיהם של מומחים וחוקרים ישראלים.

# data[].attributes.body
https://teamtrees.org/

# data[].attributes.attachment_link.title
Help Us Plant 24 Million Trees - Join #TeamTrees

# data[].attributes.attachment_link.description
The official site of #TeamTrees. One dollar plants a tree...

# data[].attributes.headline
צעדים שכבר נעשים - עלו בכיתה

# data[].attributes.subject
צעדים שכבר נעשים - עלו בכיתה

# data[].attributes.body
https://teamseas.org/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
How it Works

#TeamSeas will be one of the biggest, baddest, most-impactful cleanup projects of all time-and here's how we're doing it. Scroll on to see our cutting-edge river Interceptors, info on locally-organized cleanups, ghost-gear removal efforts and professional expeditions to areas where we can have the greatest conservation impact!

# data[].attributes.attachment_link.title
Help us remove 30 million pounds of trash by January 1st, 2022 - Join #TeamSeas

# data[].attributes.attachment_link.description
One dollar is one less pound of trash in the ocean.

# data[].attributes.body
https://www.zavit.org.il/category/%d7%9e%d7%96%d7%90-%d7%95%d7%90%d7%a7%d7%9c%d7%99%d7%9d/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הטרור הולך ומתחמם מחקרים רבים מראים ששינוי האקלים מהווה גורם מכפיל סיכונים בזירת הטרור העולמית במזרח התיכון ובאפריקה. מה ישראל יכולה לעשות כדי להפחית את הסיכון?

עקוב אחר שינויים פרופ' יואב יאיר, חבר הנהלת האגודה הישראלית לאקולוגיה ולמדעי הסביבה ודיקן בית הספר ללימודי סביבה במרכז הבינתחומי, ענה על שאלות גולשים בנוגע לשינויי האקלים ב דף הפייסבוק של האגודה. זה מה שקרה שם

# data[].attributes.attachment_link.description
הטרור הולך ומתחמם מחקרים רבים מראים ששינוי האקלים מהווה גורם מכפיל סיכונים בזירת הטרור העולמית במזרח התיכון ובאפריקה. מה ישראל יכולה לעשות כדי להפחית את הסיכון? עקוב אחר שינויים פרופ' יואב יאיר, חבר הנהלת האגודה הישראלית לאקולוגיה ולמדעי הסביבה ודיקן בית הספר ללימודי סביבה במרכז הבינתחומי, ענה על שאלות גולשים בנוגע לשינויי האקלים ב דף הפייסבוק של האגודה.

# data[].attributes.body
https://climatechangeisrael.org/facts/

# data[].attributes.attachment_link.title
עובדות – אקלים ישראל

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
עובדות

# data[].attributes.headline
חומרי עזר למענה על השאלות

# data[].attributes.subject
חומרי עזר למענה על השאלות

# data[].attributes.headline
דף עבודה סביב הסרט "כוכב הלכת המופלא"

# data[].attributes.subject
דף עבודה סביב הסרט "כוכב הלכת המופלא"

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/forms/d/e/1FAIpQLSfAJNaD_947xyDKQA8PDr8WzRAuRSiXokrDFlvXOe26GCMglg/viewform

# data[].attributes.headline
 הפסקה מאווררת מהישיבה בכיתה: משימת השראה מדייוויד אטנבורו

# data[].attributes.subject
 הפסקה מאווררת מהישיבה בכיתה: משימת השראה מדייוויד אטנבורו

# data[].attributes.body
לצאת ולצלם 5 תמונות טובות של טבע (בשקט, בחיפוש עם תשומת לב, בגבולות שטח בית הספר).
להעלות ללוח המשותף (זכרו לכתוב את שמותיכן.ם בכותרת של התיבות שתפתחו)

# data[].attributes.headline
קופה ראשית - שוני סטרטינר מסבירה על הקשר בין שקיות לבין מצב הצבים

# data[].attributes.subject
קופה ראשית - שוני סטרטינר מסבירה על הקשר בין שקיות לבין מצב הצבים

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=82jdHBw1pEE&t=219s

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
קופה ראשית עונה 3🛒 | הפצוע המולדבי - פרק 7

# data[].attributes.headline
"כוכב הלכת המופלא"

# data[].attributes.subject
"כוכב הלכת המופלא"

# data[].attributes.body
כוכב הלכת המופלא (באנגלית: Our Planet) היא סדרת טבע תיעודית שהופקה עבור נטפליקס ויצאה ב-5 באפריל 2019, על כל 8 פרקיה. אף על פי שהיא לא הופקה עבור ה-BBC, הסדרה היא מהיוצרים של סדרות הטבע עולם מופלא והכוכב הכחול, מבית ה-BBC והקריין בה הוא דייוויד אטנבורו, אשר קריין גם סדרות אלה.
סדרה זו עוסקת בכדור הארץ ובחיות הבר ואזורי הטבע שלו, וכן בדרכים שבהן נוכל לשמור עליו ולמה שימור הטבע בכל אזור חשוב כל כך.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Storyline

Documentary series focusing on the breadth of the diversity of habitats around the world, from the remote Arctic wilderness and mysterious deep oceans to the vast landscapes of Africa and diverse jungles of South America.

Did You Know?

Trivia

During an April 2019 interview with Ari Shapiro on the National Public Radio program "All Things Considered," series producer Alastair Fothergill was asked if there was there one particular scene that he was especially proud of having captured, and his response was to describe the extremely difficult process of capturing footage of a Siberian tiger: "It's the first intimate images of these amazing cats in the wild. And to give you a sense of how difficult it was, over two winters, three cameramen were literally locked away inside wooden hides. They didn't come out for six weeks. Everything you need to do to survive they did inside this small box.... And they worked for two winters. They got one, single shot of a wild Siberian tiger. At the same time, we had about 40 motion control cameras - remote cameras that are set off by the moving animal. And again, the first winter, we got nothing, really. We got lynx going past, other animals of the forest. But over that period, we began to see the movements of the tigers - how they were moving in that area. And the second season, we got 36 precious, precious images. For me, it's a wonderfully emblematic sequence of a wonderfully rare, wild, iconic species of the boreal forest." See more "

Soundtracks

In This Together
Written by Steven Price and Ellie Goulding
Performed by Ellie Goulding
See more "

User Reviews

Details

Release Date:

5 April 2019 (USA)

Company Credits

Technical Specs

Runtime:

(entire series)

See full technical specs "

# data[].attributes.attachment_link.description
Documentary series focusing on the breadth of the diversity of habitats around the world, from the remote Arctic wilderness and mysterious deep oceans to the vast landscapes of Africa and diverse jungles of South America.