# data[].attributes.body
Er ubevisste bevegelser som blir kontrollert av lavere hjerteavsnitt og ryggmargen.
Kan forklares ved at en bestemt sansepåvirkning utløser et tilnærmet fast bevegelessvar hver gang. Eksempel; pupillen trekker seg alltid sammen når den utsettes for sterkt lys, og vi blunker alltid dersom noe nærmer seg øyet i stor fart. Dette er for å beskytte oss mot skader. Årsaken til at refleksbevegelsene går veldig hurtig, er at signalene fra sansene omkobles automatisk i ryggmargen og går direkte ut igjen til musklene, uten at signalene trenger å bli vurdert av storehjernen før musklene har utført bevegelsen.

# data[].attributes.headline
Oppgave 9, grunnleggende bevegelser og sanseintegrasjon

# data[].attributes.subject
Oppgave 9, grunnleggende bevegelser og sanseintegrasjon

# data[].attributes.headline
Oppgave 8, primærsansene, trening av de i barnehagen

# data[].attributes.subject
Oppgave 8, primærsansene, trening av de i barnehagen

# data[].attributes.body
Primærsansene er den taktile sansen, vestibulærsansen og den kinestetiske sansen.
De er tidligst utviklet og danner grunnlaget for de sekundære sansene som den visuelle, auditive, lukte og smakssansen. Disse tilhører nærsansene.
Den taktile sansen-->
Registrerer trykk, temperatur og smerte. Munnen er det viktigste berøringsorganet etter fødsel. Sammen med informasjon fra andre sanser er den taktile sansen viktig for å opprettholde balansen under fysisk aktivitet.
Vestibulærsansen-->
Likevektsansen, viktig for balansen og blir derfor ofte kalt balansesansen.
Sansens oppgave er å registrere hodets stilling i rommet og endringer i kroppens bevegelseshastighet. Den befinner seg i det indre øret og består av to ulike organ. Sekkeorganet, som registrerer endringer i bevegelseshastighet, og buegangene som registrerer hodets stilling.
Sekkeorganet består av to hulrom, sacculus og utriculus. Disse inneholder sansehår som er dekket av gelelignende væske med kalkkorn. Sekkeorganet blir stimulert gjennom fysisk aktivitet som inneholder hurtige start og stopp bevegelser og retningsendringer. Stiv heks, sistenleker gode leker som stimulerer dette.
Buegangene består av tre buer som står vinkelrett på hverandre omtrent som veggene og gulvet i hjørnet av et rom. De registrerer hodets omdreiningshastighet i alle retninger. Buegangene har sansehår og er fylt med væske. Sansehårene sender nervesignaler gjennom sensoriske nerver til hjernen. Informasjon blir behandlet og motoriske nerver sender beskjed til musklene om de hvordan de må bevege seg for at vi skal beholde balansen. Blir stimulert når vi stuper kråke, ruller ned som en tømmerstokk ned en bakke.
Den kinestetiske sansen->
Muskel og leddsansen som består av flere sanser som fungerer sammen som et system. Både musklene, senene og leddene våre inneholder sanseorganer som inngår i det kinestetiske system. Sanseorganene i musklene gir oss informasjon om musklene er avslappet eller om de er kontrahert (utvikler kraft), ved å registrerer muskelens spenningsnivå. Leddsansen som ligger i leddene, gir oss informasjon om leddenes stilling. Den registrerer om leddene er bøyd eller strukket, og hvor mye de er bøyd. Jo flere bevegelsmsutfordringer sansen blir utsatt for, jo bedre fungerer den.

# data[].attributes.body
Innebærer måling av krefter som lekeslåssing,lekebryting, lekefektikng og andre kampleder. Det er en utviklingsmessig betydning av denne aktiviteten, blant annet når det kommer til sosial læring.

# data[].attributes.body
En nervecelle med myelinskjede øker ledningshastigheten til impulsene nervecellene leder

# data[].attributes.body
Læringslandskap kan både være innendørs og utendørs, men for å stimulere til fysisk aktivitet og motorisk utvikling må læringsmiljøet være tilfredstillende, utfordrende og tilpasset det enkelte barns behov.
Affordances er viktig i denne sammenheng.

# data[].attributes.body
Et begrep som er satt sammen av verbet "to afford", som kan oversettes med "å tilby".
Begrepet kan forstås som omgivelsenes tilbud til individet, eller muligheter for bruk.Gibson hevder det er sammenheng mellom det perseptuelle systemet og det motoriske systemet, det vil si måten vi oppfatter omgivelsene på og hvordan vi bruker dem. Affordances beskriver den funksjonen et element i landskapet kan tilby individet.
Eksempel;
Pinner, kongler kan brukes til å holde eller kaste, store stubber eller steiner gir muligheter til å klatre opp og hoppe ned fra, stokker som gir muligheter til å balansere på.

# data[].attributes.headline
Oppgave 3, miljøet, motorisk utvikling og læring

# data[].attributes.subject
Oppgave 3, miljøet, motorisk utvikling og læring

# data[].attributes.body
Miljøet i barnehagen har stor betydning for motorisk utvikling og læring. Barn må utvikle både det grovmotoriske og finmotoriske. Og dette kan de kun gjøre gjennom ved at de blir utfordret på det. Utemiljøet må være utfordrende og innbydende slik at barna får lyst til å utfordre seg i det. Ved å klatre og gå på ulent terreng øver de opp sin grovmotorikk. Finmotorikken handler om hva de gjør med hender og fingrer, mindre muskelgrupper.
Læring er en relativt varig forandring av opplevelsen og eller atferden på grunnlag av erfaringer.
Læring betyr en forholdsvis varig forandring av atferd og opplevelse(Piaget).
Motorisk læring betegner læringsprosesser som er knyttet til det motoriske domenet og som bidrar til nye og bedre løsninger av bevegelsesoppgaver.
Motorisk læring kan defineres som en relativt varig forandring av bevegelesatferd og bevegelsesopplevelse som har sitt grunnlag i erfaringer som oppstår i forbindelse med løsning av bevegelsesoppgaver.
Motorisk læring:

Å tilegne seg nye bevegelsesmønstre.

Å styrke/nyansere bevegelsessansing og persepsjon

Å forandre tidligere lærte bevegelsesmønstre

Å gjennomføre bevegelser mer nøyaktig

Å gjennomføre bevegelser hurtigere og med bedre flyt

Å kunne tilpasse bevegelser til ulike situasjoner

Å bli mer stabil overfor forstyrrende momenter.

# data[].attributes.body
Barn som er motorisk usikre kjennetegnes ofte ved

Svak bevegelseskoordinasjon og betydelig svekkede motoriske ferdigheter

Ingen kjente nevrologiske defekter som kan være årsaken til problemene.

Barnas aktiviteter i hverdagslivet blir negativt påvirket.

Problemer viser seg både hjemme og i barnehagen.

Mulige årsaker til motoriske problemer:

Hjerneskader og forstyrrelser

Fødselsprosessen (komplikasjoner i svangerskapet og tunge fødsler)

Risikofødsler (premature barn)

Familieforhold (genetiske forhold, sosial påvirkning)

Problemer med informasjonsbearbeidelsen (kognitive prosesser)

Mangel på bevegeleserfaring

Barn som er motorisk usikre kan ofte ha andre problemer i tillegg. De blir ofte i mindre grad invitert i felles lek.
Lærevansker, mer kognitive problemer, oppmerksomhetsproblemer og språklige problemer er tilstander som opptrer i følge motoriske utviklingsproblemer.

# data[].attributes.body
Læringsprosesser foregår i samspill med omgivelsene, og det er derfor viktig at barnets omgivelser stimulerer og motiverer til bevegelse.

Det fysiske landskapet bør være stimulerende, utfordrende og mangfoldig, og gi muligheter for åpne og problemløsende oppgaver som står i forhold til barnets utvikling og forutsetninger for læring og bevegelse.

Bevegelser læres alltid i en kontekst. I et samspill med omgivelsene og i samsvar med hvordan individet oppfatter sine omgivelser som en arena for motorisk atferd.

Naturen representerer et vekslende miljø med mange muligheter og utfordringer. Barna ser dette og tar det i bruk.

Det har en positiv effekt på barns mestring av ferdigheter og på deres motoriske utvikling.

Motorisk læring er antatt å være fundamentalt i barns utvikling. Barn lærer bevegelser og tilegner seg kroppslige erfaringer gjennom utforskning av miljøet. Gjennom utforskning og eksperimentering med ulike bevegelsesmiljøer erverver barn seg bevegelseserfaring og bevegelseskvaliteter som hurtighet, kraft og bevegelighet.

Det fysiske miljøet må være stimulerende, utfordrende og variert, så det appellerer til barns bevegelses og utforskertrang og samtidig tilbyr åpne og problemløsende oppgaver.