# data[].attributes.body
Karpide koda koosneb kahest poolmest, mis hoiavad elastset side ja tugevaid lihaseid koos. Ohu korral tõmbavad need kokku. Karpidel on jalg, millega kombitakse ümbritsevat, kuna neil puudub pea ja kompimiseks tundlad.

# data[].attributes.body
Enamik karpide vastseid triivivad või hõljuvad vees, aga täiskasvanud kinnituvad veepõhja. Nii ei kanna neid lained ja vool minema. Nad võivad elavad magedas vees, aga eelistavad sooja mere või ookeani vett.

# data[].attributes.body
Karpide tähtsus loodusele on filtreerida veest toiduks pisivetikaid ja -loomakesi, ning samas eraldavad veest ka surnud organismide osakesed. Samuti kuuluvad nad kalade, lindude, imetajate, krabide jaokasnahksete menüüsse. Inimesele on nad ka toiduks, aga ka suveniiride(ehete) valmistamiseks.

# data[].attributes.body
Karbid toituvad hõljuvatest aineosakestest ja pisiorganismidest, mida pole vaja peenestada.

# data[].attributes.body
Söödav rannakarp
Südakarp
Balti-lamekarp
Liiva-uurikarp
Suur-järvekarp
Rändkarp

# data[].attributes.body
Söödav südakarp (Cerastoderma glaucum) eelistab liivast põhja ja elab valdavalt madalas (alla 10 m) rannavees. Üsna harva leidub teda kuni 25 m sügavusel. (Järvekülg & Veldre, 1963).

# data[].attributes.body
Pärl on tugev, enamasti suhteliselt ümar moodustis, mis on tekkinud kojaga limuste mantliepiteeli sattunud võõrkehast, mille ümber on moodustunud pärlmutterkiht.