# data[].attributes.body
kun frie menn over 18 år kunne stemme

(s.52)

# data[].attributes.body
Den viktigste politiske institusjonen i det athenske demokratiet var folkeforsamlingen, som møtes 40 ganger i året på høyden Pnyx i nærheten av Akropolis

( s.52 )

# data[].attributes.body
I athen var det direkte demokrati hvor alle kunne møte opp å stemme direkte, nå så velger vi ut representanter

s

# data[].attributes.body
Mann kunne betale med mynter istedenfor tjenester og noen begynte å jage etter mynter og velstand

# data[].attributes.body
Alle borgerne kunne være med å ta avgjørelser gjennom å møte opp i folkeforsamling

(s.52)

# data[].attributes.headline
kunne ikke møte i folkeforsamlinger uten og ha tatt toårig militærtjeneste (s.52)

# data[].attributes.subject
kunne ikke møte i folkeforsamlinger uten og ha tatt toårig militærtjeneste (s.52)

# data[].attributes.headline
Borgere møttes sammen på ett sted for å stemme lover og regler

# data[].attributes.subject
Borgere møttes sammen på ett sted for å stemme lover og regler

# data[].attributes.body
folkeforsamlinger og -råd var felles for de greske bystatene (etter konger, aristokrati og tyranner) (s. 50)

# data[].attributes.body
Forsamlingen kunne også vedta landsforvisning (også kalt for ostrakisme)

ramme personer som borgerne mente var en trussel mot polisstaten

(s.53)

# data[].attributes.body
kvinner, innvandrere og slaver kunne ikke stemme

# data[].attributes.headline
De hadde ingen profesjonelle dommere, vanlige borgere 

# data[].attributes.subject
De hadde ingen profesjonelle dommere, vanlige borgere 

# data[].attributes.headline
demokratiet åpnet for nyskapende tenkning som filosofiske skoler s. 55

# data[].attributes.subject
demokratiet åpnet for nyskapende tenkning som filosofiske skoler s. 55

# data[].attributes.body
Den viktigste politiske instutisjonen var folkesamlingen som møttes rundt 40 ganger i året

(s.53)

# data[].attributes.headline
Kvinner ble forlatt av mennene sine hvis voldtatt eller utro, mens for mennene var det ikke uvanlig å ha elskerinner

# data[].attributes.subject
Kvinner ble forlatt av mennene sine hvis voldtatt eller utro, mens for mennene var det ikke uvanlig å ha elskerinner

# data[].attributes.body
Kvinnene i Athen hadde ikke borgerrett. De del tok heller ikke i særlig grad i samfunnslivet for øvrig.

( s.54 )

# data[].attributes.body
Ingen kvinnelige rettigheter

# data[].attributes.body
Det athenske demokratiet, med borgernes frihet til å diskutere og kritisere, åpent for nyskapende tenkning også på andre områder enn politiken.

( s.55 )

# data[].attributes.body
Alle over 18, begge kjønn, minst ha bodd i norge i 5 år

# data[].attributes.body
Den viktigste politiske instutisjonen i norge er Stortinget.

kjerne oppgaven til stortinget var og bestemme lover, stortinget vedtar statsbudskjettet.

Stortinget bestemmer hvem som kan sitte i regjering.

Noen poster er satt som finansminister og utenriksminister.

(Martin Rieber)

# data[].attributes.body
I Norge er det indirekte demokrati hvor vi stemmer fram representanter

# data[].attributes.body
Pengenes effekt i styret i Norge i dag har en påvirkning på hvem som styrer.

Budskjettet blir satt på hva pengene går til men penger er også personlig.

Pengene er mindre verdt nå enn før og det stresser regjeringen.

Det Norske samfunn kan ikke sees for seg uten penger.

Demokratiet er bare mulig fordi vi har penger som grunnlag.

Grunnen til at vi får for eksempel fartsbøter er fordi noen i ledelsen har bestemt at vi trenger penger og har nemlig da bestemt og kreve for eksempel 10700 på en fartsbot

# data[].attributes.body
Verneplikt:

Alle statsborgere er vernepliktige til og kjempe for landet sitt, dette står i grunnloven

eneste som kan endre på grunnloven er stortinget hvis 2/3 stemmer for det

# data[].attributes.body
Alle møtes på stortinget for og bestemme lover og regler. De møter ofte hver uke.

og være stortingsrepresentant er en jobb, det vil si at du har arbeidsdager og hvis du ikke kan møte å stiller vara opp

# data[].attributes.body
Før demokratiet og stortinget i Norge hadde vi kongen eller en galions figur som styrte landet.

# data[].attributes.body
Ja vi har anonyme valg i dag.

# data[].attributes.body
i utgangspunktet så har vi ikke mye som ligner Ostrakisme untatt at det ikke er lov og miste statsborgerskap, dette er bestemt i FN.

Dette var lov i Athen.

Platon valgte heller døden en og dra fra athen etter og ha blitt dømt bort.

i noen land så kan mann dømme bort 1 statsborgerskap hvis personen har flere.

# data[].attributes.body
I Norge er det viktig at så mange som mulig av interesse stemmer i motsettning til athen hvor de hindret folk fra om stemme

# data[].attributes.body
Nå i Norge har vi maktfordeling og dommere har yrket og utdannelse.

den formelle rollen til politiet er og få betalt for og passe på at vi følger lovene som går under strafferett.

# data[].attributes.body
det er viktig for demokratiet i Norge at vi har likestilling

det er umulig i Norge at vi stiller i regjering med kun menn i regjering

# data[].attributes.body
Siden vi har demokrati så får vi blant annet ytringsfrihet.

Det fører også til trygghet.

Kanskje ett mere rettferdig rettsvesen.