# data[].attributes.body
- Dioklecijanova  palača je antička palača cara Dioklecijana u Splitu.

- ostaci palače danas  su dio povijesne jezgre Splita.

# data[].attributes.body
- smrću cara Dioklecijana  život u palači se ne gasi, a preobražaji počinju već u prvim stoljećima života palače. Budući da je bila u posjedu rimskog dvora, pružala je utočište prognanim članovima carske obitelji, a najbitniji događaj bio je rušenje Salone početkom 6. st. kada je dio prognanog stanovništva našao utočište unutar zidina palače i kada počinje novi, organizirani gradski život.

- u razdoblju slobodne srednjovjekovne komune, između 12. i 14 st., dolazi do većeg arhitektonskog razvoja, kada su brojne srednjovijekovne kuće ispunile ne samo rimske zgrade nego i veći dio slobodnog prostora ulica i trijemova. U tom razdoblju započinje i izgradnja romaničkog zvonika Katedrale sv. Dujma.

- Dioklecijanova palača nije samo izvanredan antički spomenik, nego je i nacionalno i svjetsko dobro. Zajedno s kasnijom srednjovijekovnom dogradnjom ona čini vrijedan arheološki i povijesno-umjetnički kompleks i zato je 1979. g. uvrštena na UNESCO-ov popis svjetske baštine.

- Dioklecijanova palača dobila je ime po svom tvorcu, rimskom caru Gaju Aureliju Valeriju Dioklecijanu. Nastala je kao rezultat careve težnje da, u svom rodnom kraju, na obali Jadranskog mora, u provinciji Dalmaciji, samome sebi sagradi ljetnikovac u kojem će provesti starost. Dodatni razlog vjerojatno je bilo izobilje kvalitetnog kamena za gradnju, blaga klima te izvori termalnih voda koje obiluju sumporom, a koje su caru trebale olakšavati staračke tegobe

# data[].attributes.body
- pretpostavka je da je to bilo oko 295. godine, nakon uvođenja tetrarhije (vladavina četvorice)

- ne zna se tko su bili arhitekti i graditelji (ali uklesana imena Zotikos i Filotas ukazuju da je car doveo majstore sa Istoka)

- osnovna građa : vapnenac sa Brača i Trogira,sedra(lagani riječni kamen) i opeka

- orginalnost građevine proizlazi iz osnovne funkcije i prilagodbe položaju

# data[].attributes.body
- palača svojim oblikom nalikuje kastrumu – vojničkom logoru

- vanjski su zidovi govoto pravokutni, a kule na uglovima palače slijede tradiciju vojne arhitekture

- bila je okružena bedemima

- glavne okomite ulice palače odgovaraju glavnim logorskim ulicama

- postojala su četiri ulaza u palaču (3 s kopnene i 1 s morske strane)

- cijeli prostor palače bio je podijeljen na dva dijela,ali različite namjene

- u sjevernom djelu bile su smještene zgrade za poslugu , vojsku, skladišta..

- u južnom, raskošnijem djelu, koji je zbog izravnavanja sa sjevenim bio podignut nad zasvođenim supstrukcijama (podrumi palače), nalazili su se objekti namijenjeni carskoj obitelji

# data[].attributes.body
- palača je ukrašena raznovrsnim uvoznim detaljima: granitnim stupovima i sfingama iz Egipta, mramorom iz Italije i klesanim dekoracijama s otoka Prokoneza u Mramornom moru
- podrumske dvorane Dioklecijanove palače, najznačajniji i najveći sačuvani antički kompleks nadsvođenih prostorija

- pročeljni zidovi palače u svojim su donjim dijelovima masivni i jednostavni bez otvora, a u gornjim dijelovima rastvorni su velikim lučnim prozorima koji su jednostavni prema kopnu, tj. na zapadnom, sjevernom i istočnom pročelju, a raščlanjeni vijencima, konzolama i polustupovima na južnom pročelju prema moru

- Vanjski zidovi palače, osim zapadnog, do danas su u većem dijelu dobro čuvani. Šesnaest kula na pročeljnim zidovima prema kopnu daju palači obilježje utvrde

- na nekoliko mjesta u palači pronađeni su dijelovi prvobitnog sistema kanalizacije.

- pronađene su i terme

- vodoopskrba palače bila je znatna, iz rijeke Jadro.  Smatra se da je palaču i njenu okolicu naseljavalo 10.000 ljudi