# data[].attributes.headline
Har vi någon nytta av modellerna & hur ser ni på att mäta?

# data[].attributes.subject
Har vi någon nytta av modellerna & hur ser ni på att mäta?

# data[].attributes.body
Absolut, väldigt stor nytta! Behövs centrala ramverk och modeller för att kunna konkretisera satsningar på lokal ort, samt för att se helhetsperspektivet och hur allt hänger ihop. Bra med DigCompEdu där man kan se vilka delar av kompetenserna som hänger ihop.
Även stor nytta av självskattande verktyg - kan även göras till en checklista för hur man ska arbeta vidare.
Bra att det finns taxonomi för att se progressionen, för att utvecklingen inte ska stagnera.

# data[].attributes.headline
Hur kan pedagogisk digital kompetens förstås utifrån texterna ni läst?

# data[].attributes.subject
Hur kan pedagogisk digital kompetens förstås utifrån texterna ni läst?

# data[].attributes.body
Viktigt att få in alla delar på en gång - även innehållet.
Kan använda tekniken för att gynna lärandet. Underlättar både kollegialt lärande och elev-elev-lärande. Kan möta elevernas behov

# data[].attributes.body
Organisation
Huvudman och rektors roll
Vision / långsiktiga mål
Metodvalet vid kompetensutveckling (Lokalt och alla)
Tydliga synliggjorda delmål

"Färdiga" digitaliserade lärare från lärarutbildningen

# data[].attributes.body
•Hur kan pedagogisk digital kompetens förstås utifrån texterna ni läst?

•Har vi någon nytta av modeller som DigiCompEdu och TPACK? Varför/varför inte, och om ja, hur kan vi använda dem?

•Hur ser du på att mäta pedagogisk digital kompetens enligt modeller som DigiCompEdu (och LIKA för lärare)? Vad ska  informationen användas till? Är det viktigt?

•Hur kan vi utveckla pedagogisk digital kompetens? Med andra ord, hur kan vi rusta våra /blivande/ lärare för att möta digitaliseringen av skolan? Ta fram tre konkreta förslag.

# data[].attributes.body
Kompetensutveckling

Digitala verktyg

Infrastruktur

# data[].attributes.body
Inte teknik för teknikens skulle. Hur underlättar det lärandet? Hur inspirera till nya sätt.

Angry Birds som inspiration för parablar.

De lustfostrade eleverna kontra de pliktfostrade.

Lärarutbildningen ligger lite efter.

Infrastruktur - men först kompetensutveckling.

Flippat klassrum. Filma genomgångar, prov och texter. Ger återkoppling genom skärminspelning med inspelat ljud. IceCreamScreenRecorder. Eleverna tar till sig bedömningen bättre, upplever att det blir tydligare.

Skolbiblioteken jobbar med MIK. (Åtvidaberg)

Fortbildning av lärarna i G-suite. Nyttja verktygen. Sedan: Var kommer eleverna hamna i sin digitala verklighet i arbetslivet.

# data[].attributes.body
Stora förändringar åk F-3

Förändringar i Gymnasiet blir inte lika påtagliga men väldigt viktiga. Ställer större krav på eleverna att kunna använda, vara producent.

Lärarutbildningen strävar efter att lärarna ska vara förberedda oavsett läroplan. Styrs via en annan myndighet och det blir inte synk.

Är varierat med mottaglighet hos lärare för ny teknik.

Viktigt med tekniska delar även i strategin.

"Myten" om elevernas egna kompetens. Men eleverna är mycket benägna att testa. Läraren måste inte kunna allt.

# data[].attributes.body
Oskar Hansson - Anders Ljungstedts gymnasium - IT samordnare -
Kristina Holmgren - Åtvidaberg - På skoldataketet och högstadielärare
Anita - Platengymnasiet i Motala - Förstelärare
Andreas Wetell - Söderköping - Utvecklingsstrateg
Karin Stolpe - LiU i Norrköping - Föreståndare för NATDID
Anders Idesjö - LiU - Ämneslärarprogrammet -

# data[].attributes.body
1.Vilka är de främsta förändringarna för förskolan/skolan/lärarutbildningen i och med de nya skrivningarna i styrdokumenten? Vad betyder de nya formuleringarna? Blir det någon skillnad?

2.Hur har förskolan/skolan/lärarutbildning/lärare/du hittills arbetat med undervisning för att utveckla elevers/studenters digitala kompetens?

3.Vilken förändring eller utveckling förutsätts för att kunna möta digitaliseringen av skolan?