# data[].attributes.headline
Trombien luokitus fujita- asteikolla on F0-F3 ja tornadon on yli F4

# data[].attributes.subject
Trombien luokitus fujita- asteikolla on F0-F3 ja tornadon on yli F4

# data[].attributes.body
Trombi tai tornado on pieni
voimakas pyörremyrsky. Se liittyy yleensä ukkospilveen. Tornado on yleensä halkaisijaltaan noin 50–200 metriä, ja sen elinikä on yleensä alle 10 minuuttia. Pyörremyrskyjen halkaisija on yleensä satoja tai tuhansia kilometrejä ja niiden elinikä voi olla jopa useita päiviä.

# data[].attributes.body
Yli F4 asteikon myrskyn mahdollisuus Suomessa on alle 1%. Trombeja esiintyy Suomessa vuosittain noin 10 kappaletta

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En varmaankaan poikkea kovin monesta muusta siinä mielessä että kiehtovin sääilmiö on mielestäni tornado, ehkäpä juuri sen tuhovoiman ja harvinaisuuden takia. Näen niistä jopa unia - toistuvasti. Kerran jouduin unessa tornadon viemäksi, se oli upea tunne!

Harmi ettei Suomessa voi törmätä sellaiseen - ei muuten pidä paikkaansa. Suomessakin on tornadoja, niitä vain kutsutaan meillä trombeiksi, ne ovat kuitenkin yksi ja sama ilmiö.

Tornadot ja trombit luokitellaan tuhovoimansa perusteella Fujita-asteikolla F0-F5. Suomessa on esiintynyt F0-F3- luokan trombeja, onpa jopa arvioitu yhden F4-luokan trombinkin joskus esiintyneen. Näin voimakas trombi tuhoaa jo puutalot perin pohjin. Suomessakin esiintyy siis voimakkaita trombeja vaikka suurin osa on heikkoja F0-F1-luokan ilmiöitä.

Tornadoja esiintyy Euroopassa lukumäärällisesti vain 1/3 siitä mitäYhdysvalloissa, jossa on otollisemmat olosuhteet tornadojen synnylle, mutta todennäköisyysjakauma tornadon voimakkuudelle on silti sama. Eli Yhdysvalloissa ei synny sen helpommin erittäin voimakkaita F4 tai F5-luokan tornadoita kuin Euroopassa, ainoastaan tornadojen kokonaismäärä on siellä isompi.

Seuraavassa taulukossa on esiintymistodennäköisyys eri voimakkuuksisten trombien synnylle:

Suomessa trombeja havaitaan vuosittain reilut 10 kpl vuodessa ja niitä esiintyy eniten kesä-syyskuussa.

Erittäin tuhoisan F4-F5 trombin syntymisen todennäköisyys on Euroopassa vain n. 0,6 %, eli suurinpirtein joka 170:s trombi voi olla tätä luokkaa. Suomessakin siis saattaa esiintyä hyvin tuhoisia trombeja jopa parinkymmenen vuoden välein. On vain ajan kysymys koska tällainen tuhoaja Suomessa jälleen iskee. Onneksi Suomi on harvaan asuttu maa!

Mikä on sinun lempisääilmiösi? Oletko itse koskaan nähnyt trombia?

-

kuva: Kuva tornadosta ECSS 2013-myrskykonferenssista

muokattu 13.7. klo 17.52

Tämä kirjoitus kuuluu kategoriaan Huomioita säästä. Pysyvä linkki.

# data[].attributes.attachment_link.description
En varmaankaan poikkea kovin monesta muusta siinä mielessä että kiehtovin sääilmiö on mielestäni tornado, ehkäpä juuri sen tuhovoiman ja harvinaisuuden takia. Näen niistä jopa unia - toistuvasti. Kerran jouduin unessa tornadon viemäksi, se oli upea tunne! Harmi ettei Suomessa voi törmätä sellaiseen - ei muuten pidä paikkaansa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Yhdysvaltain Oklahomassa kymmeniä ihmisiä surmanneen tornadon kaltainen tornado on mahdollinen myös Suomessa. Suomessa koettiin jättimäisen tornadon tuhot vuonna 1932.

# data[].attributes.attachment_link.title
Trombi riehui 20 minuuttia Saimaalla - katso video!

# data[].attributes.attachment_link.description
Pariskunta todisti Puumalan Haapaselällä valtavan trombin riehuntaa. Trombi tallentui oheiselle videolle.

# data[].attributes.body
Fujita asteikko tarkennettuna

# data[].attributes.attachment_link.title
Trombien voimakkuus - Ilmatieteen laitos

# data[].attributes.attachment_link.description
Trombin voimakkuus vaihtelee tyypillisesti pyörteen reitillä. Trombi voi elinkaarensa aikana voimistua ja heiketä välillä jopa niin, ettei se aiheuta vahinkoja. Vastapäivään pyörivässä trombissa tuhon voimakkuus on suurempi tuhojäljen (etenemissuuntaan nähden) oikeanpuolisessa osassa. Kunkin trombin voimakkuus määritetään koko tuhojäljen voimakkaimman tuhon perusteella.

# data[].attributes.body
Trombit ovat useimmiten heikkoja ja rekisteröivät 0-1 Fujitan asteikolla, mutta trombit voivat myös harvinaisissa tapauksissa saavuttaa asteikolla tason 4

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tornadokausi on parhaillaan vilkkaimmillaan Yhdysvalloissa, kun taas Euroopassa vilkkain kausi ajoittuu kesään. Viime viikolla Euroopan pyörremyrskysesonki sai räväkän alun Pohjois-Saksassa, Rostockin eteläpuolella, kun voimakkuudeltaan F3-luokan trombi* repi irti talojen rakenteita ja tuhosi ajoneuvoja. Tänä vuonna Yhdysvalloissa tornadoja on ollut kuitenkin paljon tavanomaista vähemmän: toukokuun 6. päivään mennessä tornadohavaintoja oli 245 eli lähes puolet tavanomaista vähemmän. Vilkkaimpina tornadovuosina havaintoja on kertynyt toukokuun alkuun mennessä jopa yli 600.
Tornadon synty
Tornado syntyy yleensä voimakkaan ukkospilven, kuten esimerkiksi supersolun, yhteyteen. Tornadon synty on jokseenkin monimutkainen: se vaatii syntyäkseen monessa eri ilmakerroksessa eri suuntaan puhaltavia tuulia ja pyörteisyyttä. Voimakkaissa ukkospilvissä on aina merkittäviä nousuvirtauksia, joissa lämmin ja kostea ilma nousee maanpinnalta ylöspäin ja ruokkii ukkospilveä. Jos nousuvirtaukset ovat tarpeeksi voimakkaita ja "imaisevat" sisäänsä ukkospilven yhteydessä esiintyvän vaakasuuntaisen pyörteen, voi tornado muodostua. Tornado näkyy pilven alareunaan muodostuvana suppilona, jossa paine laskee rajusti painaen suppiloa alaspäin. Täysin kehittyneestä tornadosta voidaan puhua silloin, kun suppilo koskettaa maata. Jos tuuli (perusvirtaus) on kuitenkin maanpintatasolla liian voimakasta, tornadon synty estyy tai suppilo ei koskaan yllä maanpintaan saakka. Näin ollen otollisimmat olosuhteet syntyvät, kun maanpinnalla tuuli (perusvirtaus) on heikko, ylempänä ilmakehässä on voimakas virtaus ja nousuliikkeet ovat merkittäviä. Tornadojen voimakkuutta mitataan Fujita-asteikolla (0-5).

Koska tornadon synnystä on hankala kirjoittaa ilman käytännön esimerkkiä, kannattaa vilkaista tämä video.
Yhdysvaltojen tornadot
Tornado Alley (tornadokuja) on Yhdysvaltojen Keskilännessä sijaitseva alue, joka on maapallomme tornadoherkintä seutua. Mutta miksi näin?

Yhdysvaltojen etelä- ja pohjoisosien välillä lämpötilaero voi kasvaa keväällä erittäin suureksi. Etelän suunnalta, Meksikonlahdelta saapuvat lämpimät ja kosteat ilmavirtaukset, voivat nostaa päivälämpötilan reilusti yli 30 asteeseen eteläisissä osavaltiossa, kun taas pohjoisissa osavaltioissa lämpötila voi olla 20-30 astetta alempi. Kanadan puoli on vielä talven jäljiltä kylmä ja verrattaen kuiva, joten sieltä saapuvat pohjoiset ilmavirtaukset ovat täysi vastakohta eteläisille. Matalapaineita syntyy herkästi Yhdysvaltojen etelä- ja keskiosaan, kun lämpötilaero etelän ja pohjoisen välillä kasvaa suureksi ja lämmin syöttövirtaus Meksikonlahdelta kuljettaa kosteutta kohti pohjoista. Tornadon syntyä edesauttaa seuraava sääasetelma: voimakas lämpimän ja kostean ilman syöttövirtaus Meksikonlahdelta kohti pohjoista, pohjoisesta vastaan puhaltava kylmä ja kuiva ilmavirtaus ja yläilmakehässä lännestä kohti itää puhaltava voimakas suihkuvirtaus.

Yhdysvaltojen tornadot saavat paljon media-arvoa, mutta tiesittekö, että on olemassa eräs maa, missä tornadot ovat vaatineet Yhdysvaltojakin enemmän kuolonuhreja ja aiheuttaneet suurta taloudellista vahinkoa? Kyseessä on Bangladesh. Siellä tornado-olosuhteet ovat Yhdysvaltojen tapaan otolliset keväisin, kun Himalajalta puhaltavat hyiset sekä kuivat ja Intian valtameren kosteankuumat ilmamassat törmäävät keskenään. Bangladeshin verrattaen primitiiviset olosuhteet vaativat usein lukuisia kuolonuhreja. Vuonna 1989 Daulaptur-Saturia -niminen F5-luokan tornado on ollut kaikkien aikojen kuolettavin: se vaati peräti 1300 ihmisen hengen. Tässä esimerkki viimeisimmästä merkittävästä bangladeshilaisesta tornadosta.
Tornadoja (trombeja) myös Euroopassa
* Euroopassa tornadoja nimitetään usein trombeiksi. Otollisimmat olosuhteet syntyvät kesäisin, kun Välimereltä tai Mustaltamereltä virtaa kosteaa ja lämmintä ilmaa kohti pohjoista ja samaan aikaan lännestä lähestyy matalapaine, jonka länsipuolelta puskee viileämpää ja kuivempaa ilmaa kohti itää. Jos yläilmakehän suihkuvirtaus on tämän lisäksi voimakas, on trombien syntyminen mahdollista.

Euroopan mittakaavassa trombeja esiintyy yleisimmin Länsi- ja Keski-Euroopan alavilla alueilla. Trombitilastojen kärjessä ovat Alankomaat sekä Belgia - myös Saksassa, Pohjois-Ranskassa, Puolassa ja Ukrainassa trombeja koetaan muuta Eurooppaa yleisemmin. Tiettävästi tuhoisimmat F4-, ehkä jopa F5-luokan trombit, on koettu Alankomaissa sekä Venäjällä. Viimeisin F4-luokan trombi on havaittu 3.8.2008 Alankomaissa. Eniten kuolonuhreja vaatinut trombi, voimakkuudeltaan jopa F5, on sattunut Länsi-Venäjällä (Jaroslavlin alueella) kesäkuussa 1984. Se vaati yli 400 ihmisen hengen, ja tuulen nopeuden arveltiin olevan hetkellisesti jopa yli 100 m/s.

Suomessakin trombit ovat jokakesäinen ilmiö. Monen yllätykseksi voimakkain Suomessa havaittu trombi on ollut Fujita-asteikolla peräti 4! Ilmatieteen laitoksen mukaan voimakkuudeltaan vähintään F2-luokan trombeja havaitaan Suomessa joka toinen kesä. Keskimäärin trombeja havaitaan 14 kesässä, tosin osa niistä jää havaitsematta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tornadokausi on parhaillaan vilkkaimmillaan Yhdysvalloissa, kun taas Euroopassa vilkkain kausi ajoittuu kesään. Viime viikolla Euroopan pyörremyrskysesonki sai räväkän alun Pohjois-Saksassa, Rostockin eteläpuolella, kun voimakkuudeltaan F3-luokan trombi* repi irti talojen rakenteita ja tuhosi ajoneuvoja. Tänä vuonna Yhdysvalloissa tornadoja on ollut kuitenkin paljon tavanomaista vähemmän: toukokuun 6. päivään mennessä tornadohavaintoja oli 245 eli lähes puolet tavanomaista vähemmän.

# data[].attributes.headline
Pohjois-Amerikan alueella pyörremyrskyjä kutsutaan hurrikaaneiksi,  Itä-Aasisassa taifuuneiksi, Eurooppassa trombeiksi ja Intian valtameren alueella trooppisiksi sykloneiksi.

# data[].attributes.subject
Pohjois-Amerikan alueella pyörremyrskyjä kutsutaan hurrikaaneiksi,  Itä-Aasisassa taifuuneiksi, Eurooppassa trombeiksi ja Intian valtameren alueella trooppisiksi sykloneiksi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Trombi syntyy kuuro- tai ukkospilven nousuvirtauksen yhteyteen. Pyörteen yhteys yllä olevaan pilveen on usein havaittavissa pilven pohjasta alaspäin työntyvänä pilvipisaroista koostuvana suppilomaisena muodostelmana, jota kutsutaan suppilopilveksi. Maan tai veden pinnassa trombin halkaisija on tavallisesti vain muutamia kymmeniä tai satoja metrejä, ja pyörteen tekee näkyväksi sen nostama pöly ja muu maasta irronnut aines tai vesialustalla pyörteen nostamat pärskeet.

# data[].attributes.headline
Kartta jossa punaisella näkyy pyörremyrskyjen alueet

# data[].attributes.subject
Kartta jossa punaisella näkyy pyörremyrskyjen alueet