# data[].attributes.headline
Запали свічку пам'яті! Не залишай цього дня своє вікно порожнім

# data[].attributes.subject
Запали свічку пам'яті! Не залишай цього дня своє вікно порожнім

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ukrainian Institute of National Remembrance

# data[].attributes.attachment_link.title
Запали свічку пам'яті! Не залишай цього дня своє вікно порожнім

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
27 листопада 2021 року в нашій державі відзнача ється День пам'яті жертв г олодомор ів в Україні
Багатовікова історія України - це літопис життя народу-великомученика. Майже кожне її століття позначене голодними роками, епідеміями, спустошливими війнами, чужоземними навалами. Та такої страшної трагедії, яку пережив у 30 роках наш народ, не знав, мабуть, жоден народ в історії людства. Українці схиля ють голов и , перед трагічною сторінкою свого життя.

Це було не стихійне лихо, а зумисне підготовлений Голодомор 1932-1933 років. Штучний голод забрав від 7 до 10 млн. життів українців.

Це був злочин, свідомо спрямований на фізичне винищення українського селянства. Масове голодування почалося ще у грудні 1931 року і тривало до вересня 1933 року. 22 місяц і народ страждав, мучився, вмирав.

Голод - це не тільки смерть, а й духовна руїна, знищення здорової народної моралі, втрат а ідеалів, занепад культури, рідної мови, традицій.

Йшли в могилу найкращі, несли найкоштовніше, що є в нації - гени розуму, здоров'я, гени милосердя, справедливості, людяності й відваги, всіх мислимих людських чеснот і талантів. Обривався вічно живий ланцюжок поколінь: українському народові, якого ніколи не щадила доля, було завдано смертельного удару.

Моторошний парадокс: вмирали на всеплодючих чорноземах, на безмежних полях і ланах, всіяних житом і пшеницею, на дбайливо доглянутих городах з рясним врожаєм. Чому вмирали? Бо в людей забрали все. Все до останнього колоска, до останньої зернинки.

Ні не забудемо! Пам'ятаймо, що зимою 1932-1933 р. помирало в Україні 17 чоловік на хв., 25 тис. щодня. Україна втратила майже чверть свого населення.

Тож , схилімося в скорботному доземному поклоні перед пам'яттю жертв страшного голодомору і нехай мертві не судять нас живих за черствість душ. І нехай навіть запізнілими дзвонами, але покличемо мільйони людських душ, щоб вписати їх в історію пам'яті. Бо пам'ять - нескінченна книга, у якій записано все: і життя людини , і життя країни .
" повернутися

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
відзначається

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
березнівська

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
рівненського

# data[].attributes.attachment_link.title
27 листопада 2021 року в нашій державі відзначається День пам'яті жертв голодоморів в Україні

# data[].attributes.attachment_link.description
27 листопада 2021 року в нашій державі відзнача ється День пам'яті жертв г олодомор ів в Україні Багатовікова історія України - це літопис життя народу-великомученика. Майже кожне її століття позначене голодними роками, епідеміями, спустошливими війнами, чужоземними навалами. Та такої страшної трагедії, яку пережив у 30 роках наш народ, не знав, мабуть, жоден народ в історії людства.

# data[].attributes.headline
Український інститут національної пам'яті

# data[].attributes.subject
Український інститут національної пам'яті

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У фокусі інформаційної кампанії до 88-х роковин Голодомору - діти, як найвразливіша категорія жертв сталінського геноциду. А також, те, як розмовляти з сучасними дітьми та підлітками про Голодомор, щоб не травмувати, але водночас передати пам'ять про трагедію наступним поколінням.

Половина загиблих внаслідок Голодомору - діти та підлітки. Геноцид 1932-1933 років забрав життя орієнтовно 1,5 мільйона дітей віком до 10 років. На жахливих втратах серед цієї найвразливішої категорії суспільства внаслідок сталінської політики звертає увагу вулична соціальна реклама, яку розробив Український інститут національної пам'яті. Інститут надав банери для поширення в регіонах. Також усі охочі можуть завантажити соціальну рекламу у форматах для друку та соціальних мереж для безкоштовного поширення. Автор плакатів соціальної реклами Костянтин Поліщук.

23 листопада у межах кампанії Український інститут національної пам'яті провів круглий стіл: "Як говорити з дітьми про Голодомор". ПРЕСРЕЛІЗ.

Також упродовж двох тижнів на сторінках інституту у соціальних мережах Facebook, Instagram, Twitter та каналі "Історія і пам'ять" у телеграмі оприлюднюються інформаційні матеріали про Голодомор та історії дітей, що постраждали від геноциду.

27 листопада, о 16:00, закликаємо всіх традиційно запалити свічки у вікнах осель та на пам'ятних місцях у ваших містах і селах і таким чином вшанувати мільйони вбитих голодом українців. Нагадаємо, що традицію вшановувати жертв Голодомору засвіченою у вікні свічкою започаткував Джеймс Мейс. Американський історик у 1986-1987 роках очолював Комісію Конгресу США зі збору свідчень очевидців голоду. Джеймс Мейс став одним із героїв проєкту УІНП та UA:Перший Люди правди.

Цього року виповнюється 100 років від часу першого масового голоду в Україні 1921-1923 років та 75 років від масового голоду 1946-1947 років. Український інститут національної пам'яті оприлюднив короткі ролики, щоб нагадати про два масові голоди, жертвами яких стали сотні тисяч українців.

"Урожай на півдні чудовий, тому питання життя і смерті для нас - зібрати з України 200-300 мільйонів пудів хліба", - писав у травні 1921 року Володимир Ленін. Викачування продовольства в період запровадження продрозкладки та політики "червоного терору" виснажило запаси українців. Масовий голод у південних регіонах України тривав до літа 1923 року. Інститут демографії та соціальних досліджень імені М.В. Птухи Національної академії наук оцінює втрати українців від надсмертності у 1921-1923 роках на рівні понад 935 тисяч осіб. 40% із них - діти до 14 років.

Детальніша інформація
Ролик у високій якості

Причиною голоду 1946-1947 років стала сукупність факторів: страшна посуха, повоєнна розруха та відсутність чоловічих рук для обробки землі, припинення постачання продовольства з США в межах ленд-лізу. А також - показове рішення Радянського Союзу відправляти зерно країнам Східної Європи, які теж постраждали від посухи, щоб довести світу переваги комунізму. Колгоспам поставили нереальне завдання - зібрати й відправити з України до Москви понад 360 мільйонів пудів зерна. Щоб виконати цей план, колгоспи збирали запаси з приватних селянських господарств. За оцінками фахівців Інституту демографії та соціальних досліджень надсмертність в Україні у цей період перевищила700 тисяч осіб, понад чверть жертв - діти до 14 років. Багато свідків штучного голоду 1946-1947 років досі живі.

Детальніша інформація
Ролик у високій якості

Нагадаємо, Голодомор - акт геноциду українського народу, здійснений керівництвом ВКП(б) та урядом СРСР у 1932-1933 роках шляхом організації штучного масового голоду, що спричинив загибель мільйонів українців на території Української СРР та Кубані. Через насильницьке вилучення продовольства, блокаду сіл та цілих районів, заборону виїзду за межі охопленої голодом України, згортання сільської торгівлі, репресії щодо незгодних тоталітарна система створила для українців життєві умови, розраховані на їхнє фізичне знищення. Визнання Голодомору 1932-1933 років геноцидом українського народу законодавчо закріплене Законом України "Про Голодомор 1932-1933 років в Україні", ухваленим Верховною Радою України 28 листопада 2006 року. Постановою Апеляційного суду Києва від 13 січня 2010 р. Й.Сталіна, В.Молотова, Л.Кагановича, П.Постишева, С.Косіора, В.Чубаря, М.Хатаєвича визнано винними в організації Голодомору.

Попередні інформаційні кампанії та проєкти

Інформаційна кампанія Українського інституту національної пам'яті до 87-х роковин геноциду українців проходить під гаслом "Збережи пам'ять. Збережи правду". Вона покликана нагадати, що до збереження пам'яті про Голодомор може долучитися кожен, наприклад, записавши спогади ще живих очевидців геноциду або передавши до музею сімейні артефакти, що збереглися з того часу.
Банери соціальної реклами у форматі для друку можна завантажити тут
Також до 87-х роковин геноциду УІНП розробив просвітницький ролик про передумови та причини Голодомору 1932-1933 років. Завантажити відео у високій якості можна тут. Також ролик доступний із субтитрами російською та англійською мовами.

У рамках інформаційної кампанії Інститут підготував нову книгу "Пам'ять роду".

Книга покликана спонукати кожного відкрити свій родинний фотоальбом, дізнатися більше про історію своїх родин, поговорити з тими, хто ще пам'ятає "великий голод", зафіксувати та передати їхні спогади, щоб пам'ять про геноцид стала запобіжником від повторення подібних злочинів.

До видання увійшли 16 історій, зокрема історії родин письменника та політв'язня Олеся Бердника, письменника і публіциста Сергія Плачинди, які самі дивом вижили в роки Голодомору; розповідь про маму письменниці Тетяни Лемешко, яка через геноцид втратила чоловіка та 11 дітей. Свої родинні історії також розповіли поетка Наталка Поклад, актор Олександр Ігнатуша тощо. Видання містить фрагменти з книги Олеся Бердника "Пітьма вогнища не розпалює" та оповідання Оксани Шалак "Торбинка". Електронна версія книги вже є у вільному доступі за посиланням. Презентація видання також відбулася в ефірі Українського радіо. Прослухати її можна тут. З 25 листопада, о 20:30, окремі історії з книги можна почути на "Радіо Культура".

Ідею книги продовжує тематичний ролик "Збережи пам'ять! Збережи правду!", створений спільно з Bober Film Studio. У відео знялася 81-річна Віра Никифорівна Отхор, яка є свідком масового голоду 1946-1947 років. Авторка сценарію - Наталія Позняк-Хоменко, режисерка - Діана Горда.
Завантажити ролик у високій якості, а також коротку версію для телебачення можна за посиланням
З 24 до 26 листопада на офіційній сторінці УІНП у фейсбуці відбуваються онлайн-лекції, що з різних ракурсів розкривають історію Голодомору. Їх також можна послухати в записі.

Проєкт "Пам'ять, що рятує: голоси правди" - це 26 банерів, присвячених історіям людей, які не мовчали про Голодомор; спроба почути окремі голоси з мільйонів, що розкривають різні аспекти геноциду українців, а разом створюють загальну картину цього злочину. Голоси про розкуркулення та колективізацію, стратегії виживання та людяність у нелюдяний час, про страждання та скорботу, страх та надію, про злочин і про боротьбу.

Виставка "Україна 1932-1933. Геноцид голодом" пояснює, чому це був геноцид. Вона створена спільними зусиллями Українського інституту національної пам'яті, Національного музею "Меморіал жертв Голодомору", Міністерства закордонних справ України. Електронний варіант виставки різими мовами:

Також різними мовами доступна однойменна брошура на основі матеріалів виставки.
Книги в електронному форматі: Перейти до геоінформаційної системи: "Голодомор 1932-1933 років в Україні"

# data[].attributes.attachment_link.description
У фокусі інформаційної кампанії до 88-х роковин Голодомору - діти, як найвразливіша категорія жертв сталінського геноциду. А також, те, як розмовляти з сучасними дітьми та підлітками про Голодомор, щоб не травмувати, але водночас передати пам'ять про трагедію наступним поколінням. Половина загиблих внаслідок Голодомору - діти та підлітки.

# data[].attributes.headline
Відеолекція про жертви Голодомору 1932-1933 рр. на Донеччині:

# data[].attributes.subject
Відеолекція про жертви Голодомору 1932-1933 рр. на Донеччині:

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Відділ національного виховання ДоноблІППО

# data[].attributes.attachment_link.title
Лекція "Упокорені голодом. Життя селянства Донеччини у 20-30-ті рр. ХХ ст."

# data[].attributes.headline
Урок до Дня пам’яті жертв Голодомору:

# data[].attributes.subject
Урок до Дня пам’яті жертв Голодомору:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
27 листопада ми відзначатимемо День пам'яті жертв Голодомору. В Україні та в усьому світі у цей день люди традиційно запалять свічки у вікнах - на знак пам'яті та пошани до мільйонів українців, які загинули внаслідок геноциду. Як про одну з найтрагічніших сторінок історії України говорити з учнями у школі? Як провести змістовний та сучасний урок про страшні події минулого? Ольга Дудар, вчитель історії та правознавства, розробила Вчительський Конструктор уроку, присвячений темі Голодомору.

Тема Голодомору складна тим, що більшості сучасних дітей в України важко уявити тотальний голод. З іншого боку, свідчення тих, хто пережив трагічні події 1932-1933 рр., часом жахають навіть дорослих. Тому, готуючись до уроку пам'яті, варто звернути увагу на поради психолога.

Фахівці радять розглядати травматичні теми через мистецтво. Таким чином ми отримуємо певну психологічну опору. Зокрема, психолог Любов Найдьонова рекомендує пам'ятати:

" Дитина має право на надію: дорослий має усвідомлювати свою відповідальність і бути мужнім - має сам глибоко пережити те, про що він говорить, щоб супроводжувати дитину в її переживаннях, і не почуватися безпорадним. Це стає можливим, коли дорослий до того, як пропонувати інформацію про трагедію дитині, сам для себе вже дає відповіді на питання, як таке могло трапитись у цьому світі, як пережити таке страхіття, як жити далі після такого, в чому шукати опору, що робити, щоб таке не повторилося. Якщо дорослий не має своїх особистих відповідей на ці запитання, то в розмові про Голодомор буде транслюватися безпорадність, відчуття безвиході, неможливості ніяк вплинути на події. Сенс розмов про трагічне - наснаження, а не формування вивченої безпорадності. Наснаження силою тих людей, які пережили трагедію, не здалися, не опустили руки, вижили - й тому ми живемо на цьому світі. Покажіть картини Катерини Білокур, які вона малювала в 1934-му. Як хотілося жити й радіти життю. Життя - цінність, забирати життя - злочин. Наші теперішні негаразди порівняно з тим, що довелося пережити нашим предкам, - можна здолати, і варто радіти життю."

Детальніше з думкою психолога можна ознайомитися за посиланням.

" Голодомор 1932-1933 рр.: живі" урок для учнів 1-7 класів

Запропонуйте учням розглянути картину Катерини Білокур "Квіти за тином".

Попросіть їх уважно подивитися на репродукцію и дати відповідь на запитання:

1. Які емоції викликає картина? Чому?

2. Поміркуйте, що хотіла показати глядачеві художниця?

Орієнтовна розповідь учителя:

Катерина Білокур народилася у 1900 р. в селі Богданівка, на Полтавщині (ніни це Яготинський район Київської області). Давайте порахуємо, скільки років їх було в 1932 р. 32 роки, це вже доросла людина з певним життєвим досвідом.

А що ви знаєте про Голодомор 1932-1933 рр.?

Учні можуть не знати нічого або розповісти про суть подій дуже коротко - був голод, померло дуже багато людей.

Пригадаймо, коли Україна стала незалежною державою? Молодці, ви правильно запам'ятали - 24 серпня 1991 року.

А що було на наших землях раніше? Україна входила до складу величезної держави - Союзу Радянських Соціалістичних Республік. Покажіть дітям карту.

Радянський Союз був недемократичною державою, тобто влада не переймалася правами людини та інтересами тих, хто жив на її території. Для радянської влади було дуже важливо показати себе сильною і могутньою. Для будівництва заводів потрібно було багато коштів, тож влада вирішила отримати їх завдяки сільському господарству. Людей, які вирощували зерно, розводили худобу, змушували віддавати урожай державі за дуже низькою ціною або взагалі безкоштовно. Селяни не хотіти віддавати вирощене, піднимали повстання, тож влада вирішила покарати їх голодом. Голод був штучним, адже вирощеного у 1932 р. цілком вистачало для харчування. Радянська влада силомиць забирала харчі у селян, аби змусити їх підкорятися вказівкам з Москви.

Картина Катерини Білокур "Квіти за тином" написана у 1935 р. Як ви думаєте, за три роки люди могли забути, що їм довелося пережити у 1932-1933 р.?

Ті, хто змогли вижити, раділи життю і сподівалися на краще, що ніколи більше не повториться жахіття голоду. Давайте поміркуємо, що могло допомогти людям залишитися живими. Підказку ви можете побачити у мальованій історії "Голодний Дух"

Після перегляду, обговорять із дітьми:

Про які події згадує героїня історії?

Чому дівчинка голодувала? Як причини голоду показані в мальованій історії?

Як дитині вдалося врятуватися?

Чому бабуся згадує події далеких років і плаче?

Для проведення уроку пропоную використати технологію "Дизайн мислення".Через створення арт-об'єкту учні зможуть переосмислити свідчення про трагічні події 1932-1933 рр. та візуалізувати власні висновки завдяки створенню і презентації тематичної інсталяції.

У розробці уроку використано підхід, запропонований фахівцями Стенфордського університету. Робота з учнями має бути організована у групах (3-4 групи, залежно від кількості учнів і часу, передбаченого на проведення заняття) і передбачає п'ять етапів:

Емпатія. На цьому етапі відбувається "занурення" в проблему. Центральним об'єктом дослідження є людина, її потреби, поведінка, думки переживання. Потрібно опитувати, слухати і спостерігати. Учні мають налаштуватися на співпереживання і розуміння людей, які залишили свідчення, пережили події і описали їх.

Фокусування. Відбувається аналіз, систематизація та інтерпретація зібраної інформації. Усе почуте, побачене, прочитане учні мають використати для виконання завдання.

Генерація ідей. У групах учні обговорюють ідеї, спрямовані на вирішення поставленого завдання. Фахівці, що радять "дизайн мислення", вважають дієвим інструментом "мозковий штурм".

Прототипування. На цьому етапі учасники кожної групи мають обрати вдалі ідеї і створити арт-об'єкт для тестування. Варто використовувати різні елементи: фотографії, малюнки, цитати, інфографіку, власні малюнки, аплікації - будь-що для донесення головної ідеї. Важливим у виконанні завдання є представити власні висновки у такій формі, що змусить глядачів замислитися над висновками авторів.

Тестування. Презентація і обговорення інсталяції. Визначення спільних висновків.

Як епіграф до уроку можна використати цитату з поезії Василя Стуса "Сто років як сконала Січ":

Ти вже не згинеш, ти двожилава,
земля, рабована віками,
і не скарать тебе душителям
сибірами і соловками.

Зачитайте ці рядки і попросіть учнів поділитися своїми думками щодо необхідності зберігати пам'ять про трагічні історичні події.

У вступі нагадайте учням про страшні трагедії, що пережило людство у ХХ ст. столітті. Це і дві світові війни, епідемії, громадянські війни і геноциди. Винищення вірмен у Туреччині, євреїв і представників ромського етносу нацистами за етнічною ознакою, так званих куркулів у Радянському Союзі - за майновими критеріями, скалічили долі цілих народів. Українці були приречені радянською владою на смерть через те, що чинили опір побудові соціалізму тими методами, яким його впроваджував Й. Сталін та його оточення.

Запитайте учнів:

Чи знаєте ви, яким чином вчені - історики отримують інформацію про страшні події 1932-1933 рр.?

Чому тривалий час тема Голодомору замовчувалася, а окремі держави до сих пір заперечують злочинні наміри радянської влади знищити сотні тисяч, якщо не мільйони українців?

Цінними історичними джерелами є свідчення очевидців подій. Вони часто красномовніші і переконливіші за статистичні дані, бо люди говорять про свої долі і життя своїх близький.

Перегляньте разом із учнями коротке відео.

Спогади Зіновія Масло від початку і до часу 2.33

Запитайте дітей:

Як ви вважаєте, чому автор свідчень погодився поділитися своїми спогадами?

Чи всі люди, хто пережив трагічні події, охоче розповідають про них?

Якими словами оповідач описує 1932-1933 рр.?

Про які методи боротьби з колективізацією згадує свідок подій? Як ви вважаєте, чи були вони дієвими?

Що допомагало людям вижити в часи голоду?

Спогади Федорченко Олександри Іванівни (1926 р. н.), м. Ізюм Харківської обл. від початку до часу. 2.12

Про що найперше говорить свідок подій?

Чому багато людей, які говорять про часи Голодомору 1932-1933 рр., найперше згадують, як саме їм вдалося вижити?

Чому свідок подій вважає, що під час Голодомору діти виживали частіше? Як на це вплинув особистий досвід жінки?

Чи всі очевидці погоджуються розповісти про події 1932-1933 рр.? Чому, як ви вважаєте?

Можливі запитання:

Після цього запропонуйте дітям представити історичні свідчення через творчість. Для цього об'єднайте учнів у чотири групи. Кожна група отримає свідчення людей, що пережили Голодомор. Завдання учнів - представити арт-об'єкт на основі цих свідчень, який буде присвячений жертвам радянського тоталітарного режиму і тим, хто вижив у страшні 1932-1933 рр. Спільним для всіх груп є використання одного із символів вшанування пам'яті жертв Голодомору - квітів незабудки. Вперше цей символ використали серед представників української діаспори в Канаді у 1986 р. Попросіть учнів поміркувати, що має символізувати незабудка під час вшанування жертв Голодомору 1932-1933 рр.

Нагадайте дітям, що таке арт-об'єкт: це певний довільний предмет, який несе як матеріальну, так і художню цінність, і призначений викликати певні емоції у глядачів, передаючи творчу ідею автора. Різновидами арт-об'єктів є інсталяції, графіті та паблік-арт.

Інсталяція повинна привертати увагу глядачів

Бажано використовувати чітке послання, що легко запам'ятовується

Висловлювання, використані в інсталяції, мають бути лаконічними

Інсталяція повинна бути цікавою і актуальною для глядачів

Роботу слід виконати якісно

Поясніть, що діти працюватимуть над інсталяціями, і така робота має відповідати певним правилам:

Для інсталяції можна використовувати фото, цитати з представлених свідчень, окремі слова, малювати власні малюнки, робити аплікації, використовувати музику як супровід.
https://www.radiosvoboda.org/a/holodomor-photo-1932-1933/28871830.html http://memorialholodomors.org.ua/uk/famines/1932-1933/photos/
Надайте дітям доступ до фотоматеріалів за посиланнями:

1. Якими словами очевидці описують події Голодомору 1932-1933 рр.?

2. Як людям вдалося вижити?

3. Як поводила себе тогочасна влада?

4. Що маємо пам'ятати ми про Голодомор 1932-1933 рр. в умовах ХХІ ст.?

Окрім правил створення інсталяції як результату творчості, варто поговорити з учнями про її зміст. Оскільки кожна група працюватиме з двома записаними свідченнями очевидців подій, діти мають уважно прочитати текст і дати відповіді на питання:

Зверніть увагу учнів, скільки часу вони мають на створення інсталяції.

Для роботи у групах, учні отримують тексти і працюють над інсталяціями.
Довідка для вчителів
Для цього потрібні листки білого і кольорового паперу, роздруковані фото, фарби, олівці, ножиці, клей. Квіти незабудки варто підготувати завчасно.

Пропонуємо скористатися матеріалами за посиланнями або підібрати уривки зі спогадів тих, хто пережив Голодомор 1932-1933 рр., самостійно:

1. Спогади Сорокатої Ольги Никифорівни, 1923 року народження, жительки с. Антонівці Ярмолинецького району, Хмельницької області

2. Спогади Розгін Євдокії Данилівни 1914 року народження, жительки села Буйволівці Ярмолинецького району Хмельницької області

3. Свідчення Л.В. Янківської, жительки с. Будеї Одеської області, записані онукою. 25 листопада 2006 р.

4. Свідчення П. Андрощука про голод на Поділлі. 27 листопада 2006 р. Оригінал. Рукопис.

5. Свідчення В.Ф. Рибака, уродженця с. Бронівка Хмельницької області. 7 серпня 2007 р. Оригінал. Рукопис.

6. Свідчення О. Синиці, жительки м. Івано-Франківська, про Голодомор на Донеччині. 29 серпня 2007 р. Оригінал. Рукопис.

7. Свідчення Бориса Васильовича, уродженця с. Криве Житомирської області. 25 листопада 2006 р. Оригінал. Рукопис.

Спільно обговоріть із учнями:

1. Що спільного було в усіх презентованих інсталяція?

2. Які характерні риси свідчень очевидців подій виділили усі групи? Як ви вважаєте, чому?

3. Яка роль тогочасної держави в подіях 1932-1933 рр.?

4. Сформулюйте одним реченням висновок: якими мають бути уроки Голодомору 1932-1933 рр. для сучасних українців?

Люди, що пережили такий страшний голод, отримали психологічну травму. Тому вони дуже вболівали, щоб досита нагодувати дітей та онуків, робили запаси їжі, відчували недовіру до влади, розчарування в уряді, вважали родинні потребі значно важливішими за потреби громади. Певні моделі поведінки можуть передаватися із покоління до покоління. І хоча ми часом жартуємо над старенькими родичами, але таким чином можуть проявлятися давні травми і страхи.

Для учнів 5-8 класів цю змістову лінію можна розкрити через перегляд короткометражного фільму "Червоне намисто".
Обговоріть із діть побачене за запитаннями:

1. Які події зображені у відео?

2. Чому становище дітей у часи Голодомору 1932-1933 рр. було тяжчим за становище дорослих?

3. Як люди рятувалися від голоду?

4. Чому селяни погоджувалися обмінювати найцінніші речі на невелику кількість харчів? Що є для вас найбільшою цінністю? Чому?

5. На який відчайдушний вчинок зважилася головна героїня зображеної у фильмі історії? Чому чинити так було дуже небезпечним?

6. Поміркуйте, які якості допомагали людям вижити у страшні часи Голодомору?

7. Голодомор 1932-1933 рр. - це цілеспрямована політика комуністичного керівництва Радянського Союзу, метою якої було знищення українського селянства, що чинило спротив діям влади щодо вилучення сільськогосподарської продукції. Чому жінка, як розповідає свою історію, не говорить про дії радянського уряду?

8. Чому сьогодні важливо пам'ятати про Голодомор і поширювати інформацію про трагедію серед?

Рефлексія: Чому ми повинні пам'ятати про Голодомор 1932-1933 років?
Перегляньте із учнями ролик "Ти приніс мені яблуко?"

Радянська влада замовчувала факт голоду в Україні. Тож ті, хто пережив ці страшні події, не могли ні поговорити про них, ні добиватися справедливості. Але люди зберігали своє життя завдяки взаємопідтримці, взаємодопомозі та силі духу. Тож навіть найтрагічніше минуле має сенс заради майбутнього.

Запропонуйте учням та ученицям написати ті якості, які допомагають людям долати найважчі життєві обставини, та спільно обговоріть їх у класі.

" Люди правди": урок для 9-11 класів

Варто запропонувати учням і ученицям випириджувальне завдання: підготувати повідомлення або короткі презентації про дослідників Голодомору Роберта Конквеста, Семена Старіва, Джеймса Мейса, Володимира Маняка та Лідія Коваленко-Маняк, Рафаїла Лемкіна та інших.

Розкажіть учням про першу міжнародну наукову конференцію, присвячену Голодомору 193201933 рр. Організаторами конференції в Університеті Квебеку в 1983 р. виступили професор Роман Сербин і доктор Богдан Кравченко за підтримки монреальського Міжуніверситетського центру європейських досліджень (ICES/CIEE). Роман Сербин зауважив, що "унікальність конференції полягала в тому, що на ній не лише розглянуто, яким чином Сталін знищував голодом українських селян, але й те, як відбулось нищення українських національних еліт, української церкви, мови, культури - всіх якостей, які зробили українців нацією".

Запропонуйте дітям переглянути один із уривків запису відео архіву конференції 1983 та розповісти про свої враження.

Можливі питання для обговорення:

1. Чому тема Голодомору 1932-1933 рр. не досліджувалася у Радянському Союзі?

2. Як, на вашу думку, радянський уряд поставивися до роботи дослідників діаспори щодо збереження пам'яті про події 1932-1933 рр. та викриття злочинів тоталітарного режиму?

3. Чому Роберта Конквеста називають людиною правди? Чи можна так само називати інших дослідників Голодомору? Обґрунтуйте свої міркування.

4. Володимир Маняк у своїй передмові до книги "Голод 33. Народна книга-меморіал" попереджав, що "це видання особливе, не призначене для одноразового прочитання. Осягти в послідовному викладі, читаючи підряд сторінку за сторінкою, чорну хроніку голодомору на Україні в 1932-1933 роках - це непросто для нервів. Нелегко читати, але треба. Без повної правди про минуле, хоч би якою страшною вона була б, не мислиться процес оновлення та очищення, що відбувається в країні". Поміркуйте, що мав на увазі дослідник і журналіст? Чому потрібно і надалі продовжувати вивчення подій 1932-1933 рр. та ознайомлення світової громадськості з результатами досліджень?

5. Об'єднайтеся в пари (групи) та запропонуйте, як найефективніше поширювати інформацію про Голодомор 1932-1933 рр. у світі? Обґрунтуйте свої міркування.

1. Геноцид Голодом

2. Електронний архів Голодомору: зведений реєстр архівних документів

3. Енциклопедія голодомору 1932-1933 років в Україні

4. Національний музей "Меморіал жертв Голодомору"

5. Пам'ятники жертвам Голодомору в Україні

6. Розділ порталу Державного комітету архівів України, присвячений Голодомору

7. Сайт Українського інституту національної пам'яті

8. Спецпроект "Історичної правди" - "Голодомор 1932-1933"

9. Український науковий інститут Гарвардського університету. Проект. Мапа. Великий голод

Художні фільми:

"Голод-33", реж. О.Янчук, 1991, кіностудія імені О.Довженка, Україна.

"Поводир", реж. О.Санін, 2014, студія "Prontofilm", Україна.

"Маленьке життя", реж. О.Жовна, 2008, кінокомпанія "Група компаній Фокстрот", Україна.

"Ціна правди", реж. Агнєшка Голанд, 2019

Документальні фільми:

"Жнива розпачу", реж. С.Новицький, Ю.Луговий, 1984, Канада.

"Під знаком біди", реж. К.Крайній, 1990, "Київнаукфільм", Україна.

"Українська ніч 33-го", у 4 частинах ("Страх", "Жах", "Гільйотина", "Справа Грушевського"), реж. В.Георгієнко, 1994-1998, "Укртелефільм", Україна,

"Час темряви", реж. С.Дудка, 2003, "Укртелефільм", Україна.

"33-й. Свідчення очевидців", реж. М.Лактіонов-Стезенко, 1989, Українська студія хронікально-документальних фільмів, Об'єднання "Імпульс", Україна.

"Голодомор. Україна, ХХ століття: Технологія геноциду", реж. В.Дерюгін, 2005, Фонд "Україна 3000", НТКУ, Україна.

"Свіча Джеймса Ернеста Мейса", реж. Н.Сущева, 2008, агенція "Стожари", Україна.

"Хлібна гільйотина", реж. І.Кобрин, 2008, студія "Телеком", Україна.

"Живі", реж. С.Буковський, 2008, кіностудія "Листопад фільм", Україна.

"Жорна", реж. Г.Гін, 2008, студія "МедіаПорт", Харків, Україна.

"Закляття безпам'ятства. Голодомор 1932-33 років на Луганщині", реж. О.Крамаренко, 2009, Україна.

"О горе, це ж гості до мене", реж. П.Фаренюк, 1989, Українська студія хронікально-документальних фільмів, Україна.

"Великий голод", реж. Е.Лозовий, П.Овечкін, 2005, студія 1+1, Україна.

"Незнаний голод", реж. Т.Гукало, 2003, кінокомпанія "Комітет дослідження українського Голодомору", Канада.

"Україна. Забута історія - Голодомор. Влада варта смерті", реж. А. Романді, 2011, телеканал "Мега", Україна

"Скриня". Катерина Єгорушкіна. Книжка для молодших школярів про силу народу та те, що допомогло українцям пережити голод.

"Від Хрулів до Зюзюків." Анастасія Мельниченко. Книжка-детектив для дітей 9-12 років про пошуки історичної правди.

# data[].attributes.attachment_link.title
Урок до Дня пам'яті жертв Голодомору: Вчительський конструктор

# data[].attributes.attachment_link.description
27 листопада ми відзначатимемо День пам'яті жертв Голодомору. В Україні та в усьому світі у цей день люди традиційно запалять свічки у вікнах - на знак пам'яті та пошани до мільйонів українців, які загинули внаслідок геноциду. Як про одну з найтрагічніших сторінок історії України говорити з учнями у школі?

# data[].attributes.headline
День пам'яті жертв голодомору

# data[].attributes.subject
День пам'яті жертв голодомору

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Суспільне Миколаїв

# data[].attributes.attachment_link.title
День пам'яті жертв голодомору

# data[].attributes.headline
Добірка матеріалів із Бібліотеки «На Урок» до Дня пам'яті жертв Голодомору

# data[].attributes.subject
Добірка матеріалів із Бібліотеки «На Урок» до Дня пам'яті жертв Голодомору

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Корисні матеріали, що допоможуть провести урок пам'яті жертв Голодомору.

27 листопада - День пам'яті жертв Голодомору. Говорити з дітьми про такі страшні події складно, але необхідно. Це один із тих випадків, коли замовчування інформації небезпечне. Ми маємо знати що відбувалося, розуміти причини подій 1932-1933 років та їхні наслідки. Це допоможе унеможливити повторення Голодомору в майбутньому. Ми підготували для вас добірку розробок, які допоможуть розказати учням про події 1932-1933 років в Україні.

Тема: Виховний захід "Голодомор - біль серця всієї України"
Автор: Шпильова Вікторія Володимирівна
Про матеріал: Пропонований захід допоможе ознайомити учнів з трагічним минулим нашого народу, навчити дітей бережно ставитися до історії своєї країни, розкривати як білі, так і чорні її сторінки. До матеріалу додається презентація.

Додатково пропонуємо ознайомитися з нашим матеріалом "День пам'яті жертв Голодомору. Практичні поради вчителям для проведення уроку пам'яті".

Дякуємо! Ми будемо тримати Вас в курсі!

# data[].attributes.attachment_link.title
Добірка матеріалів із Бібліотеки "На Урок" до Дня пам'яті жертв Голодомору

# data[].attributes.attachment_link.description
Корисні матеріали, що допоможуть провести урок пам'яті жертв Голодомору. 27 листопада - День пам'яті жертв Голодомору. Говорити з дітьми про такі страшні події складно, але необхідно. Це один із тих випадків, коли замовчування інформації небезпечне. Ми маємо знати що відбувалося, розуміти причини подій 1932-1933 років та їхні наслідки.

# data[].attributes.attachment_link.title
Голодний Дух - День пам'яті жертв Голодомору

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ukrainian Institute of National Remembrance

# data[].attributes.attachment_link.title
«Ти приніс мені яблуко?»

# data[].attributes.headline
Голодомор. Зернятка надії

# data[].attributes.subject
Голодомор. Зернятка надії

# data[].attributes.attachment_link.title
Голодомор. Зернятка надії | hromadske