# data[].attributes.body
Tulivuori sylkäisi rinteeseen syöksyvän ”laavapommin” La Palmalla - Ulkomaat | HS.fi

# data[].attributes.body
Raportti: Yhä useampi maa ei enää rakenna uutta hiilivoimaa – Jäljellä olevat projektit keskittyvät kuuteen maahan, joille luopuminen voi olla vaikeampaa | Maailma.net

# data[].attributes.body
Raportti: Yhä useampi maa ei enää rakenna uutta hiilivoimaa – Jäljellä olevat projektit keskittyvät kuuteen maahan, joille luopuminen voi olla vaikeampaa | Maailma.net

# data[].attributes.body
Raportti: Yhä useampi maa ei enää rakenna uutta hiilivoimaa – Jäljellä olevat projektit keskittyvät kuuteen maahan, joille luopuminen voi olla vaikeampaa | Maailma.net

# data[].attributes.body
Raportti: Yhä useampi maa ei enää rakenna uutta hiilivoimaa – Jäljellä olevat projektit keskittyvät kuuteen maahan, joille luopuminen voi olla vaikeampaa | Maailma.net

# data[].attributes.body
Raportti: Yhä useampi maa ei enää rakenna uutta hiilivoimaa – Jäljellä olevat projektit keskittyvät kuuteen maahan, joille luopuminen voi olla vaikeampaa | Maailma.net

# data[].attributes.body
Raportti: Yhä useampi maa ei enää rakenna uutta hiilivoimaa – Jäljellä olevat projektit keskittyvät kuuteen maahan, joille luopuminen voi olla vaikeampaa | Maailma.net

# data[].attributes.body
London floods are latest sign that big cities aren't ready for climate change - CNN

# data[].attributes.body
London floods are latest sign that big cities aren't ready for climate change - CNN

# data[].attributes.attachment_link.title
Floods in London are the latest sign big cities aren’t ready for climate change

# data[].attributes.attachment_link.description
The now-familiar scenes of a city indundated by floods played out in London over the weekend, in a brutal reminder that even some of the world’s richest cities are dangerously unprepared for the kind of extreme weather that is becoming more common because of climate change.

# data[].attributes.body
Soijantuotanto pahentaa Brasilian metsäkatoa - Yle Triplet

# data[].attributes.attachment_link.title
Soijantuotanto pahentaa Brasilian metsäkatoa - Yle Triplet

# data[].attributes.attachment_link.description
Brasilia on viime vuosina noussut maailman suurimmaksi soijantuottajaksi. Suurin osa soijapavuista päätyy rehuksi Kiinaan. Soijanviljelyn laajentaminen pahen...

# data[].attributes.body
Ilmastonmuutoksen seurauksiin on jo pakko yrittää sopeutua - Pääkirjoitus | HS.fi

# data[].attributes.attachment_link.title
Pääkirjoitus | Ilmastonmuutoksen seurauksiin on jo pakko yrittää sopeutua

# data[].attributes.attachment_link.description
Alueellinen sopeutuminen ajoissa on taloudellisesti huomattavasti kannattavampaa kuin sopeutumattomuus, sanoo Suomen ilmastopaneeli.

# data[].attributes.body
Luova tuho | Tiede

# data[].attributes.attachment_link.description
Metsäpalo voi hävittää kokonaisia eläinten yhteiskuntia. Hiilloksen keskellä kytee jo uusi elämä.

# data[].attributes.body
Tuhon merkit -dokumentti näyttää Delhin saasteiden kyllästämän todellisuuden - Yle Triplet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rahul Jain ohjasi dokumentin entisestä kotikaupungistaan Intian Delhistä, jossa ilmastonmuutos ei ole tulevaisuuden uhkakuva, vaan tätä päivää.

Ohjaaja Rahul Jain haastatteli dokumenttia varten yli sataa asiantuntijaa. Tilastojen ja numeroiden sijasta elokuvassa annetaan ääni tavallisille kaupunkilaisille: riksankuljettajille, jäätelönmyyjille, kodittomille.

Intiassa luonnontuhosta kärsivät eniten ihmiset, joilla ei ole varaa paeta näännyttäviä 50 asteen helteitä ilmastoituihin tiloihin, ostaa saasteetonta pullovettä tai ilmanpuhdistimia.

Arvostettu lääketieteellinen julkaisu The Lancet arvioi, että saasteet olivat syynä yli 1,5 miljoonan ihmisen kuolemaan Intiassa vuonna 2019.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tuhon merkit -dokumentti näyttää Delhin saasteiden kyllästämän todellisuuden - Yle Triplet

# data[].attributes.attachment_link.description
Ohjaaja Rahul Jain haastatteli dokumenttia varten yli sataa asiantuntijaa. Tilastojen ja numeroiden sijasta elokuvassa annetaan ääni tavallisille kaupunkilaisille: riksankuljettajille, jäätelönmyyjille, kodittomille. Intiassa luonnontuhosta kärsivät eniten ihmiset, joilla ei ole varaa paeta näännyttäviä 50 asteen helteitä ilmastoituihin tiloihin, ostaa saasteetonta pullovettä tai ilmanpuhdistimia.

# data[].attributes.body
Turkissa yli 30 ihmistä kuollut äkillisissä tulvissa, Kreikassa maastopalot saatiin hallintaan | Yle Uutiset

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Turkin maa- ja metsätalousministerin mukaan tulva-alueilla on koettu pahimmat tuhot vuosikymmeniin.

Tulvat ovat runnelleet Mustanmeren aluetta Turkissa

Turkin presidentti Recep Tayyip Erdogan vieraili perjantaina Pohjois-Turkin tulva-alueella, jossa hän muun muassa johti rukoushetkeä tulvan uhrien muistoksi. Samalla presidentti lupasi valtion antavan taloudellista tukea tulva-alueelle.

- Me teemme valtiona kaiken minkä pystymme, niin pian kuin pystymme, ja nousemme tuhkasta, Erdogan lupasi väkijoukolle Kastamonun kaupungissa.

Perjantai-iltaan mennessä ainakin 31 ihmistä oli kuollut Pohjois-Turkkia koetelleissa äkillisissä tulvissa. Pelastusviranomaisten mukaan veden pinta nousi tulva-alueilla pahimmillaan jopa neljä metriä.

Turkin maa- ja metsätalousministerin Bekir Pakdemirlin mukaan tulva-alueilla on koettu pahimmat tuhot vuosikymmeniin. Maa oli juuri toipumassa vakavista maastopalotuhoista, joissa kuoli kahdeksan ihmistä.

Asiantuntijat ovat varoittaneet, että ilmastonmuutos aiheuttaa jatkossa enemmän voimakkaampia sääilmiöitä varsinkin Välimeren alueella, josta on tulossa yksi ilmastonmuutoksen suurista riskialueista.

Televisiossa ja sosiaalisessa mediassa on näytetty kuvia tulvaveden hajottamista silloista ja helikoptereista, jotka pelastavat ihmisiä tulvan saartamien talojen katoilta.

Pelastusviranomaiset joutuivat evakuoimaan tulvan tieltä muun muassa 45 potilaan sairaalan Sinopin rannikkokaupungin lähettyvillä.

Sateiden ennustetaan jatkuvan tulva-alueilla vielä loppuviikon ajan.

Kreikassa maastopalot saatu hallintaan

Kreikassa raivonneet maastopalot on saatu hallintaan, kertoivat maan pelastusviranomaiset perjantaina.

Evian saarella ja Peloponnesoksen niemimaalla riehuneet tulipalot ovat aiheuttaneet Kreikassa pahimmat tuhot vuosikymmeniin.

Sade ja säiden viilentyminen ovat auttaneet pelastuslaitoksia sammutustöissä. Sammuttajat eivät kuitenkaan ole poistumassa palopaikoilta, sillä viikonlopuksi on ennustettu kovia tuulia, jotka saattavat sytyttää kyteviä paloja uudestaan liekkiin.

Heinäkuussa alkaneet maastopalot ovat tuhonneet satoja koteja ja useita yrityksiä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Turkissa yli 30 ihmistä kuollut äkillisissä tulvissa, Kreikassa maastopalot saatiin hallintaan

# data[].attributes.attachment_link.description
Turkin maa- ja metsätalousministerin mukaan tulva-alueilla on koettu pahimmat tuhot vuosikymmeniin. Turkin presidentti Recep Tayyip Erdogan vieraili perjantaina Pohjois-Turkin tulva-alueella, jossa hän muun muassa johti rukoushetkeä tulvan uhrien muistoksi. Samalla presidentti lupasi valtion antavan taloudellista tukea tulva-alueelle. - Me teemme valtiona kaiken minkä pystymme, niin pian kuin pystymme, ja nousemme tuhkasta, Erdogan lupasi väkijoukolle Kastamonun kaupungissa.

# data[].attributes.body
Ilmastonmuutos pakottaa miljoonat siirtolaisiksi – Samalla kasvaa myös pakkotyön riski, kertoo tuore selvitys | Maailma.net

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ilmastonmuutos voi lisätä ihmisten riskiä joutua pakkotyön uhreiksi, sanovat brittiläinen järjestö Anti-Slavery International sekä ympäristö- ja kehitystutkimuksen instituutti IIED.

Niiden tuoreen selvityksen (pdf) mukaan kyse on välillisestä yhteydestä, joka syntyy, kun ilmastonmuutos pahentaa jo olemassa olevia riskitekijöitä.

Maailmanpankki arvioi hiljattain, että ilmastonmuutoksen aiheuttamien sääilmiöiden seurauksena 216 miljoonaa ihmistä joutuu muuttamaan kotimaansa sisällä vuoteen 2050 mennessä.

Anti-Slavery Interantionalin ja IIED:n selvityksen mukaan ilmastonmuutos voi aiheuttaa muuttoliikettä monella eri tavalla. Ihmiset joutuvat muuttamaan kodeistaan sekä nopeiden luonnonkatastrofien, kuten tulvien, sekä hitaammin kehittyvien ilmiöiden, kuten nousevien lämpötilojen, takia. Kyse voi olla myös konfliktista, jota jokin hitaasti tapahtuva katastrofi pahentaa ja jonka seurauksena ihmiset pakenevat.

Pakkomuutto omilta kotiseuduilta voi johtaa siihen, että ihmiset joutuvat herkemmin ihmiskauppiaiden uhreiksi etsiessään uusia toimeentulokeinoja. Selvitys esittelee tapaustutkimuksia Ghanasta sekä Intiasta ja Bangladeshista.

Esimerkiksi kuivuudesta kärsivässä Pohjois-Ghanassa monet nuoret miehet ovat lähteneet etelään maatalous- tai kaivostyöläisiksi. Osa joutuu kuitenkin pakkotyöhön maksamaan velkaa, joka ei koskaan lopu.

Myös tytöt ja naiset ovat vaarassa joutua pakkotyöhön. Ilmastonmuutoksen aiheuttamien satomenetysten seurauksena osa perheistä myy tyttönsä vaimoiksi. Osa muuttaa maan eteläosiin välttääkseen tämän, mutta sielläkin heitä uhkaa pakkotyö, selvityksessä kerrotaan.

Ilmastonmuutoksen aiheuttama pakkotyön uhka tunnistetaan selvityksen mukaan yhä paremmin esimerkiksi YK:n ilmastoneuvotteluissa, mutta enemmän on yhä tehtävä. Ilmiöstä tarvitaan parempaa ymmärrystä ja sen kitkemiseksi on asetettava selkeät tavoitteet, selvityksessä vaaditaan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ilmastonmuutos pakottaa miljoonat siirtolaisiksi - Samalla kasvaa myös pakkotyön riski, kertoo tuore selvitys

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmastonmuutos voi lisätä ihmisten riskiä joutua pakkotyön uhreiksi, sanovat brittiläinen järjestö Anti-Slavery International sekä ympäristö- ja kehitystutkimuksen instituutti IIED. Niiden tuoreen selvityksen (pdf) mukaan kyse on välillisestä yhteydestä, joka syntyy, kun ilmastonmuutos pahentaa jo olemassa olevia riskitekijöitä. Maailmanpankki arvioi hiljattain, että ilmastonmuutoksen aiheuttamien sääilmiöiden seurauksena 216 miljoonaa ihmistä joutuu muuttamaan kotimaansa sisällä vuoteen 2050 mennessä.

# data[].attributes.body
Kalifornian maastopaloissa tuhoutui tänäkin vuonna tuhansia mammuttipetäjiä - MTVuutiset.fi

# data[].attributes.attachment_link.title
Kalifornian maastopaloissa tuhoutui tänäkin vuonna tuhansia mammuttipetäjiä - maailman suurin puu selvisi

# data[].attributes.attachment_link.description
Maailman suurimmaksi arvioitu puu, Kenraali Sherman, säästyi vahingoilta.

# data[].attributes.body
Haitissa tapahtui voimakas maanjäristys, ainakin 1 297 ihmistä kuollut | Yle Uutiset

# data[].attributes.body
The Southwest's historic drought is about to get worse - CNN

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
the southwest's historic drought is about to get worse - cnn

# data[].attributes.attachment_link.title
La Niña is about to take the Southwest drought from bad to worse

# data[].attributes.attachment_link.description
Though summer rainfall brought some relief to the Southwest, the unrelenting drought there is about to get worse with La Niña on the horizon.

# data[].attributes.body
La Palman tulivuoren laavavirta saavutti meren – viranomaiset varoittavat myrkkykaasuista | Yle Uutiset

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Myrkyllisten kaasujen ohella laavan valumisen mereen on arvioitu voivan aiheuttaa räjähdyksiä.

Kuuma laava valui tiistai-iltana meriveteen La Palman saarella. Kuva: Angel Medina/ EPA

Kanarialla La Palman saarella purkautuneen tulivuoren laavaa on saavuttanut Atlantin valtameren. Alueella on pelätty myrkyllisten kaasujen muodostumista, kun erittäin kuuma laava osuu meriveteen.

Muun muassa paikallinen tutkija Espanjan merentutkimusinstituutista julkaisi Twitterissä videon, jossa laavaa syöksyy mereen.

La Palman viranomaiset ovat varoittaneet ihmisiä menemästä lähelle jyrkännekohtaa, mistä laava valuu mereen. Myrkyllisten kaasujen ohella laavan valumisen mereen on arvioitu voivan aiheuttaa räjähdyksiä, ja lisäksi laavankappaleita saattaa lentää luotien lailla.

Kolme rannikolla sijaitsevaa kylää on suljettu ja tuhansia on evakuoitu.

Cumbre Vieja -tulivuori alkoi alkoi purkautua yhdeksän päivää sitten ja laavavirta on edetessään tuhonnut ainakin 600 taloa ja useita banaaniplantaaseja.

Kanariansaaret on tunnettu matkailukohde, mutta La Palma ei ole saariryhmän keskeisiä turistikohteita.

# data[].attributes.attachment_link.title
La Palman tulivuoren laavavirta saavutti meren - viranomaiset varoittavat myrkkykaasuista

# data[].attributes.attachment_link.description
Myrkyllisten kaasujen ohella laavan valumisen mereen on arvioitu voivan aiheuttaa räjähdyksiä. Kanarialla La Palman saarella purkautuneen tulivuoren laavaa on saavuttanut Atlantin valtameren. Alueella on pelätty myrkyllisten kaasujen muodostumista, kun erittäin kuuma laava osuu meriveteen. Muun muassa paikallinen tutkija Espanjan merentutkimusinstituutista julkaisi Twitterissä videon, jossa laavaa syöksyy mereen.

# data[].attributes.body
Nälkä hellittää hitaasti | Maailma.net

# data[].attributes.body
Nälkä hellittää hitaasti | Maailma.net

# data[].attributes.body
Nälkä hellittää hitaasti | Maailma.net

# data[].attributes.body
Nälkä hellittää hitaasti | Maailma.net

# data[].attributes.body
Nälkä hellittää hitaasti | Maailma.net

# data[].attributes.body
Costa Ricassa nautitaan ekologisesta hyvinvoinnista – Väli-Amerikan ihmemaa nousi jälleen Happy Planet Index -vertailun kärkeen | Maailma.net

# data[].attributes.body
Perussa 7,5 magnitudin maanjäristys - MTVuutiset.fi

# data[].attributes.attachment_link.title
Perussa 7,5 magnitudin maanjäristys - tsunamivaroitusta ei ole annettu

# data[].attributes.attachment_link.description
Perussa on sattunut 7,3 magnitudin maanjäristys, kertoo uutistoimisto Reuters.

# data[].attributes.body
Ilmastonmuutos uhkaa tyttöjen koulunkäyntiä eteläisen Afrikan syrjäseuduilla | Maailma.net

# data[].attributes.body
Ilmastonmuutos lisää Suomen sademääriä, ja näin se tuntuu eri maakunnissa – katso kotialuettasi lähivuosikymmeninä kohtaavat tulvariskit (yle.fi)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ilmastopaneelin tuore raportti kokoaa ensimmäistä kertaa yhteen ilmastonmuutoksen vaikutuksia maakunnittain. Raportti muistuttaa, että useimmissa maakunnissa tarvitaan nyt aktiivista tarttumista sopeutumisen suunnitteluun.

Kevättulva Tornionjoella toukokuussa 2021. Kuvituskuva. Kuva: Laura Valta / Yle

Suomen ilmasto muuttuu lähivuosikymmeninä peruuttamattomasti. Muutos pitää ottaa huomioon alueellisissa sopeutumissuunnitelmissa, muistutetaan Suomen ilmastopaneelin torstaina julkaistussa raportissa.

Suomessa ilmastonmuutos tuo mukanaan erityisesti rankkasateita ja tulvia.

Tulevaisuuden matalapaineet pitävät sisällään enemmän vettä. Sateiden ilmastonmuutoskerroin on vuorokausisateille 1,25-1,3 ja tuntisateille 1,35-1,5.

Tämä tarkoittaa sitä, että esimerkiksi hulevesitulvien määrä kasvaa tulevaisuudessa kaikissa Suomen maakunnissa. Erityisesti riskiä on suuremmissa kaupungeissa, joissa viemäriverkostot eivät kykene vetämään rankkasateiden vesimääriä entiseen tapaan.

Toisaalta Suomen talviolosuhteet muuttuvat, joten lumen ja jään sulamisesta aiheutuvat tulvat muuttavat myös luonnettaan, paikoin jopa vähenevät.

Porissa on Suomen suurin tulvariski. Toisena tulee Rovaniemi. Myös Suomen etelärannikko ja Kymenlaaksossa Kymijoen varsi sekä Haminan ja Kotkan rannikkoalue joutuvat painimaan sekä rankkasateiden että meritulvien kanssa.

Kokosimme tähän pääkohtia maakuntien tulvariskeistä.

Kuva: Jyrki Lyytikkä / Yle

Ahvenanmaa
Ahvenanmaan alueella tulvariskit ovat melko pieniä. Alueen vesistöt ovat pieniä eivätkä aiheuta merkittäviä riskejä. Rannat ovat pääosin jyrkkiä, ja se vähentää merivesitulvien riskiä alueella.

Ilmastonmuutoksen vaikutukset alueen tulvariskeihin tuskin ovat kovin suuria vuoteen 2050 mennessä, mutta rankkasateiden yleistyminen lisää jonkin verran hulevesitulvien riskiä.
Etelä-Karjala
Etelä-Karjalan maakunnan alueella ei ole nimetty merkittäviä tulvariskialueita. Muita tulvariskialueita alueella on Lappeenranta ja Taipalsaari. Niissä on joitakin riskikohteita: asutusta ja välttämättömyyspalveluja. Saimaan rannalla Lappeenrannassa sijaitsee UPM Kaukas ja Imatralla Stora-Enso Imatra. Saimaan rannalla on lisäksi runsaasti loma-asutusta.

Ilmastonmuutoksen on arvioitu lisäävän Saimaan tulvariskejä vuoteen 2050 mennessä sateen kasvun myötä ja suurimpien tulvien ajoituksen muuttuessa entistä enemmän talvelle.

Vesistötulvien lisäksi myös hulevesitulvien riski kasvaa alueella rankkasateiden yleistymisen myötä.
Etelä-Pohjanmaa
Alueella on kolme merkittävää tulvariskialuetta: Ilmajoki-Seinäjoki ja Ylistaro-Koivulahti Kyrönjoella (jatkuu myös Pohjanmaan maakunnan puolelle) ja Lapua Lapuanjoella.

Erittäin harvinainen tulva vaikeuttaisi näillä alueilla tuhansien ihmisten elämää. Kaikilla alueilla on myös vaikeasti evakuoitavia kohteita, esimerkiksi kouluja ja päiväkoti. Tulva aiheuttaisi merkittävien tieliikenneyhteyksien katkeamisen.

Merkittävien tulvariskialueiden lisäksi Etelä-Pohjanmaalla on muita tulvariskialueita: Jalasjärven taajama ja Kauhajoki Kyrönjoella ja Jurvan taajama Närpiönjoella.

Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta vesistötulvien tulvariskien arvioidaan pysyvän lähellä nykyistä vuoteen 2050 mennessä, mutta vaikutuksiin liittyy paljon epävarmuutta ja ne voivat vaihdella tulvariskialueittain.

Alueen suuremmissa vesistöissä tulvariskit voi myös vähentyä kevättulvien pienentyessä, kun taas etenkin pienemmissä vesistöissä kuten Närpiönjoella tulvat kasvavat joillain ilmastoskenaarioilla. Lumen väheneminen pienentää kevättulvia, mutta toisaalta syys- ja talvitulvat lisääntyvät.

Jääpatojen riski mahdollisesti pienenee tulevaisuudessa, kun jään määrä vähenee. Jääpatojen muodostumista ja tilanteen muuttumista ilmastonmuutoksen vaikutuksesta kuitenkin tunnetaan vielä huonosti, joten arvio on hyvin epävarma.

Kuva: Jyrki Lyytikkä / Yle

Etelä-Savo
Etelä-Savo on Suomen vesistöisin maakunta, jossa ei ole ei ole merkittäviä tulvariskialueita. Ilmastonmuutos todennäköisesti kasvattaa alueella Saimaan ja siihen yhteydessä olevien järvien tulvia vuoteen 2050 mennessä ja muuttaa niiden ajoitusta enemmän talvelle nykyisestä kesäajasta.

Hulevesitulvien riski tulee rankkasateiden kasvun johdosta kasvamaan tulevaisuudessa.
Kainuu
Kainuussa ei ole merkittäviä tulvariskialueita. Muu tulvariskialue Kainuussa on Kuhmon keskustaajama. Ilmastonmuutoksen seurauksena tulvat saattavat Kuhmon alueella pienentyä lumen määrän vähetessä vuoteen 2050 mennessä.

Rankkasateiden lisääntyminen voi tulevaisuudessa lisätä hulevesitulvien riskiä, joka tosin ei alueella ole kovin suuri.
Kanta-Häme
Kanta-Hämeessä on yksi merkittävä tulvariskialue: Riihimäki.

Riihimäellä arvioidaan olevan erittäin harvinaisen tulvan vaikutusalueella 1 550 asukasta ja neljä vaikeasti evakuoitavaa kohdetta. Lisäksi tulva voisi aiheuttaa muun muassa talousveden pilaantumisen, sähkön ja lämmönjakelun keskeytymisen sekä puhelin- ja tietoliikenneyhteyksien katkeamisen.

Ilmastonmuutoksen vaikutus Riihimäen tulviin vuoteen 2050 mennessä on melko epävarma ja vaihtelee riippuen käytetystä ilmastoskenaariosta. Todennäköisesti vesistötulvien riski pysyy entisellään tai hieman lisääntyy rankkasateiden kasvun myötä.

Hulevesitulvat alueella todennäköisesti yleistyvät rankkasateiden yleistyessä ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
Keski-Pohjanmaa
Keski-Pohjanmaan maakunnassa ei ole merkittäviä tulvariskialueita, mutta muu tulvariskialue on Perhon taajama Perhonjoella.

Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta Keski-Pohjanmaan tulvariskien arvioidaan pysyvän lähes ennallaan vuoteen 2050 mennessä. Lumen väheneminen pienentää kevättulvia, mutta toisaalta syys- ja talvitulvat lisääntyvät.

Hulevesitulvien riski alueella kasvaa rankkasateiden yleistyessä ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
Keski-Suomi
Keski-Suomen maakunnassa ei ole merkittäviä tulvariskialueita. Alueella olevia muita tulvariskialueita ovat Jyväskylä Kymijoen vesistöalueella ja Keuruun keskustaajama Kokemäenjoen vesistöalueella.

Suuren vesistön keskusjärven Päijänteen tulvariski todennäköisesti kasvaa sateiden kasvun myötä ja tulvien siirtyessä talviaikaan.

Kokemäenjoen latvoilla Keurusselän järven rannalla Keuruussa ilmastonmuutos todennäköisesti pienentää tulvariskiä lumen vähetessä ja kevättulvien pienetessä.

Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden kasvaessa ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
Kymenlaakso
Kymenlaakson maakunnassa on kaksi merkittävää tulvariskialuetta: vesistötulville Kymijoen alaosa Kymijoen varrella ja merivesitulville Haminan ja Kotkan rannikkoalue. Erittäin harvinaisen tulvan peittämällä alueella asuu satoja ihmisiä.

Ilmastonmuutos lisää Kymijoen tulvariskiä vuoteen 2050 mennessä, erityisesti kasvavat syksyn ja talven tulvat. Myös hyydetulvariski Kymijoen pääuomassa voi kasvaa lähivuosikymmeninä.

Korkean merivedenkorkeuden riski kasvaa todennäköisesti hieman vuoteen 2050 mennessä ja selvemmin vuosisadan loppuun mennessä.

Hulevesitulvien riski alueella kasvaa rankkasateiden yleistyessä ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.

Kuva: Jyrki Lyytikkä / Yle

Lappi
Lapin maakunnan alueella on kuusi merkittävää tulvariskialuetta. Se on enemmän kuin missään muussa maakunnassa.

Kuudesta merkittävästä tulvariskialueesta viisi on vesistötulvariskialuetta: Rovaniemen kaupunki, Kittilän kirkonkylä, Kemijärven kaupunki (Kemijoen vesistöalueella), Ivalon taajama (Ivalojoki) ja Tornion kaupunki (Tornionjoki). Yksi on rannikkotulvakohde eli Kemin rannikkoalue.

Rovaniemi on Porin ohella Suomen merkittävin tulvariskialue, jossa vahinkoja syntyy asuinrakennuksille, erityiskohteille ja tiestölle. Erittäin harvinaisen tulvan peittämällä alueella olisi noin 6 000 asukasta ja useita vaikeasti evakuoitavia kohteita sekä kolme museota. Kohteiden kastuminen aiheuttaisi mitattavat vahingot.

Ivalossa, Kemijärvellä, Kittilässä ja Torniossa erittäin harvinaisen tulvan peittämällä alueella on kussakin tuhansia asukkaita ja alueilla sijaitsee useita vaikeasti evakuoituvia kohteita, kuten palvelutaloja, päiväkoteja ja terveyskeskuksia.

Kemijärvellä ja Ivalossa alueen tulvariskiä nostaa tulvapenkereiden mahdollinen murtuminen, jolloin tulva nousee alueelle yllättäen ja nopeasti. Torniossa pahin tulvariski aiheutuu jääpatotulvasta Tornionjoessa.

Kemissä meritulvan vahingot ovat huomattavia erittäin harvinaisilla tulvilla. Erittäin harvinaisen tulvan peittämällä alueella on lähes 1000 asukasta.

Ilmastonmuutoksen vaikutukset tulvien suuruuteen Lapin vesistöissä vuoteen 2050 mennessä ovat epävarmoja. Toisaalta lämpeneminen vähentää keskimäärin talven aikana kertyvää lumimäärää, mikä voi pienentää tulvia, mutta sateiden lisääntyminen talvella ja keväällä voi myös kasvattaa tulvia etenkin lähivuosikymmeninä.

Keskimäärin tulvat pysyvät ennallaan tai pienenevät, mutta ääriskenaarioilla ja rankkojen sateiden kasvaessa tulvien kasvukin voi olla mahdollista lähivuosikymmeninä. Kevättulvat säilyvät suurimpina vesistötulvina.

Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden lisääntyessä ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
Pirkanmaa
Pirkanmaalla ei ole merkittäviä tulvariskialueita.

Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta Vammalan tulvariski todennäköisesti pysyy ennallaan tai kasvaa vuoteen 2050 mennessä. Tulvien ajoitus siirtyy entistä enemmän keväästä syksyyn ja talveen. Hyydetulvat voivat lisätä Kokemäenjoen yläosan ja Vammalan tulvahaittoja ja hyydetulvien riskin on arvioitu kasvavan lähitulevaisuudessa.
Pohjanmaa
Pohjanmaalla sijaitsee kaksi merkittävää tulvariskialuetta, Laihia-Tuovila-Runsor Laihianjoella ja Lapväärtti Lapväärtinjoella. Lisäksi Etelä-Pohjanmaalla pääosin sijaitseva merkittävä tulvariskialue Ylistaro-Koivulahti jatkuu myös Pohjanmaan puolelle Kyrönjoen suistoon. Alueella asuu satoja ihmisiä.

Lisäksi Pohjanmaalla on useita muita tulvariskialueita.

Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta vesistöjen tulvariskien arvioidaan pysyvän ennallaan tai muuttuvan vaihtelevasti eri vesistöalueilla vuoteen 2050 mennessä, ja vaikutuksiin liittyy paljon epävarmuutta. Lumen väheneminen pienentää kevättulvia, mutta toisaalta kesän rankkasateista aiheutuvat tulvat todennäköisesti kasvavat, samoin syys- ja talvitulvat.

Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden kasvaessa ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.

Merivesitulvien riskin arvioidaan pysyvän ennallaan tai pienenevän vuoteen 2050 asti, ja vuoteen 2100 mennessä taas pysyvän ennallaan tai kasvavan merivedenkorkeuden nousun vaikutuksesta.
Pohjois-Karjala
Alueella ei ole merkittäviä tulvariskialueita. Muita tulvariskialueita on viisi, kaikki Vuoksen vesistöalueella. Nämätulvariskialueet ovat Joensuun taajama ympäristöineen, Liperin taajama, Enon taajama, Lieksan taajama ja Nurmeksen taajama.

Pielisen ja Pielisjoen tulvat pysynevät keskimäärin lähellä nykytasoaan vuoteen 2050 mennessä. Kevättulvat pienenevät lumen vähetessä, mutta syksyn ja talven tulvat toisaalta kasvavat. Vuosisadan lopulla tulvariski voi kasvaa, mutta lähivuosikymmeninä näin ei todennäköisesti vielä käy.

Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden kasvaessa ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
Pohjois-Pohjanmaa
Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsee kolme merkittävää tulvariskialuetta: Pudasjärvi Iijoella, Pyhäjoen alaosa (Pyhäjoen taajama-Oulainen) Pyhäjoella ja Alavieska-Ylivieska Kalajoella.

Alueella on lisäksi paljon muita tulvariskialueita lähinnä alueen isojen jokien ympäristössä. Useissa kohteissa suurin riski muodostuu jääpadoista, Oulussa hyydetulvat ovat merkittävä riskitekijä.

Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta vesistöjen tulvariskien arvioidaan pysyvän ennallaan tai muuttuvan vaihtelevasti eri vesistöalueillavuoteen 2050 mennessä. Lumen väheneminen todennäköisesti pienentää kevättulvia, mutta etenkin Iijoella ja Kiiminkijoella voi vielä esiintyä hyvin runsaslumisiakin talvia.

Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden kasvaessa ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.

Merivesitulvien riskin arvioidaan pienenevän vuoteen 2050 asti, ja vuoteen 2100 mennessä taas olevan nykytasolla tai kasvavan.
Pohjois-Savo
Pohjois-Savossa ei sijaitse merkittäviä tulvariskialue. Muita tulvariskialueita on neljä: Iisalmen, Kuopion, Kiuruveden ja Varkauden keskustat ympäristöineen.

Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta vesistötulvat todennäköisesti pienenevät tai pysyvät nykyisellään. Tähän asti suurimpia tulvia olleet kevättulvat pienenevät lumen määrän vähetessä, toisaalta syys- ja talvitulvien arvioidaan kasvavan.

Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden yleistymisen myötä.

Rankkasateen jälkeen Kuopion satamakadulla kesäkuussa 2021. Kuvituskuva Kuva: Juhani Forsman / Yle

Päijät-Häme
Päijät-Hämeen maakunnassa ei ole merkittäviä tulvariskialueita eikä myöskään muita tulvariskialueita.

Päijänteen tulvien on arvioitu kasvavan tai pysyvän nykyisellään vuoteen 2050 mennessä, pienempien järvien ja jokien tulvissa ei välttämättä ole merkittävää muutosta ja myös tulvien pieneneminen on mahdollista.

Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden yleistymisen myötä.
Satakunta
Satakunnan alueella sijaitsee kaksi merkittävää tulvariskialuetta: Pori ja Huittinen Kokemäenjoella.

Muita tulvariskialueita alueella ovat Merikarvia ja Pomarkku Karvianjoella sekä Kokemäen alue Kokemäenjoen varrella.

Porissa tulvariski muodostuu vesistötulvan ja merivesitulvan yhdistelmänä ja todennäköisin suuria vahinkoja aiheuttava tulvatyyppi ovat jääpato- tai hyydetulvat, joiden tarkkaa todennäköisyyttä on kuitenkin hankalaarvioida. Pori on Suomen merkittävin tulvariskialue yhdessä Rovaniemen kanssa.

Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta tulvariski Kokemäenjoessa todennäköisesti kasvaa tai pysyy ennallaan vuoteen 2050 mennessä ja siirtyy entistä enemmän syksyyn ja talveen. Porin tulvariskiin vaikuttavat Kokemäenjoen lisäksi myös merivesi ja jääpato- ja hyyderiski.

Hyydetulvien riski Kokemäenjoessa kasvaa vuoteen 2050 mennessä, kun jääkantta on entistä harvemmin ja suuria virtaamia talvella entistä useammin.

Porissa oli suuri hulevesitulva vuonna 2007, jolloin kaupungin alueelle osunut harvinaisen suuri rankkasade aiheutti suuria, noin 20 miljoonan euron vahinkoja. Hulevesitulvien riskin arvioidaan kasvavan ilmastonmuutoksen vaikutuksesta, kun rankkasateiden ennakoidaan kasvavan.
Uusimaa
Uudenmaan alueella sijaitsee kaksi merkittävää tulvariskialuetta: Helsingin ja Espoon rannikkoalue ja Loviisan rannikkoalue.

Nämä ovat korkeasta merivedenkorkeudesta aiheutuvia rannikkotulva-alueita, jossa korkea merivedenkorkeus voi aiheuttaa merkittäviä vahinkoja rakennuksille ja infrastruktuurille. Helsingin ja Espoon alueella vahinkojen odotusarvo on noin neljä miljoonaa euroa vuosittain.

Ilmastonmuutoksen on arvioitu kasvattavan korkeiden merivedenkorkeuksien todennäköisyyttä Suomenlahdella jonkin verran vuosisadan puoleen väliin mennessä ja selvemmin vuosisadan loppupuolella, tosin arvioihin liittyy merkittävää epävarmuutta.

Vesistötulvissa ilmastonmuutoksen vaikutus on epävarma ja vaihtelee vesistöittäin, mutta todennäköisesti muutokset tulvien suuruudessa eivät ole kovin suuria. Toisaalta lumen sulamisesta aiheutuvat tulvat pienenevät, mutta talvitulvat ja rankkojen sateiden aiheuttamat tulvat erityisesti rannikon pienilillä tiiviisti rakennetuilla valuma-alueilla kasvavat.

Hulevesitulvien riski tulee rankkasateiden kasvun johdosta kasvamaan tulevaisuudessa ja tähän riskiin tulisi varautua entistä paremmin.

Vesi täytti alikulkusillan Raaseporissa helmikuussa 2020. Kuvituskuva Kuva: Christoffer Westerlund / Yle

Varsinais-Suomi
Varsinais-Suomessa sijaitsee yksi merkittävä tulvariskialue, Turun rannikkoalue, joka on riski merivesitulvan vuoksi.

Lisäksi alueella on muita tulvariskialueita Salo Uskelanjoella, Eura Eurajoella sekä Perniö Kiskojoensivuhaaran Perniönjoen varrella.

Ilmastonmuutoksen ei ole arvioitu muuttavan korkeiden merivedenkorkeuksien todennäköisyyttä Saaristomerellä vielä merkittävästi vuoteen 2050 mennessa, mutta kasvattavan niitä vuosisadan loppupuolella.

Vesistötulvissa ilmastonmuutoksen ei ennakoida aiheuttavan alueella suurta muutosta vuoteen 2050 mennessä. Vaikutus voi kuitenkin vaihdella vesistöalueittain.

Hulevesitulvien riski kasvaa tulevaisuudessa ja tähän riskiin tulisi varautua entistä paremmin.

Lue myös:
Ilmastopaneeli kehottaa Suomea varautumaan sademäärän merkittävään kasvuun ja vakavien tuhotulvien riskiin - "On keskitytty liikaa siihen, lämpeneekö" Ilmastonmuutos on vienyt suomalaisilta koteja, raanveden ja jopa hengen - tässä 8 tarinaa tapahtuneista mullistuksista Toimittajalta: Tein tutkimusmatkan ilmastonmuutoksen Suomeen, enkä vaipunut epätoivoon Tällainen on "pesusienikaupunki" - ilmastonmuutoksen aiheuttamiin rankkasateisiin varaudutaan rakentamalla putkien sijaan tulvapuistoja Ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat täällä ja on aika kääriä hihat - terveysriskeinä ovat uudet infektiosairaudet ja sisäilman pilaantuminen

# data[].attributes.attachment_link.title
Ilmastonmuutos lisää Suomen sademääriä, ja näin se tuntuu eri maakunnissa - katso kotialuettasi lähivuosikymmeninä kohtaavat tulvariskit

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmastopaneelin tuore raportti kokoaa ensimmäistä kertaa yhteen ilmastonmuutoksen vaikutuksia maakunnittain. Raportti muistuttaa, että useimmissa maakunnissa tarvitaan nyt aktiivista tarttumista sopeutumisen suunnitteluun. Suomen ilmasto muuttuu lähivuosikymmeninä peruuttamattomasti. Muutos pitää ottaa huomioon alueellisissa sopeutumissuunnitelmissa, muistutetaan Suomen ilmastopaneelin torstaina julkaistussa raportissa. Suomessa ilmastonmuutos tuo mukanaan erityisesti rankkasateita ja tulvia. Tulevaisuuden matalapaineet pitävät sisällään enemmän vettä.

# data[].attributes.body
Ilmastonmuutos lisää Suomen sademääriä, ja näin se tuntuu eri maakunnissa – katso kotialuettasi lähivuosikymmeninä kohtaavat tulvariskit (yle.fi)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ilmastopaneelin tuore raportti kokoaa ensimmäistä kertaa yhteen ilmastonmuutoksen vaikutuksia maakunnittain. Raportti muistuttaa, että useimmissa maakunnissa tarvitaan nyt aktiivista tarttumista sopeutumisen suunnitteluun.

Kevättulva Tornionjoella toukokuussa 2021. Kuvituskuva. Kuva: Laura Valta / Yle

Suomen ilmasto muuttuu lähivuosikymmeninä peruuttamattomasti. Muutos pitää ottaa huomioon alueellisissa sopeutumissuunnitelmissa, muistutetaan Suomen ilmastopaneelin torstaina julkaistussa raportissa.

Suomessa ilmastonmuutos tuo mukanaan erityisesti rankkasateita ja tulvia.

Tulevaisuuden matalapaineet pitävät sisällään enemmän vettä. Sateiden ilmastonmuutoskerroin on vuorokausisateille 1,25-1,3 ja tuntisateille 1,35-1,5.

Tämä tarkoittaa sitä, että esimerkiksi hulevesitulvien määrä kasvaa tulevaisuudessa kaikissa Suomen maakunnissa. Erityisesti riskiä on suuremmissa kaupungeissa, joissa viemäriverkostot eivät kykene vetämään rankkasateiden vesimääriä entiseen tapaan.

Toisaalta Suomen talviolosuhteet muuttuvat, joten lumen ja jään sulamisesta aiheutuvat tulvat muuttavat myös luonnettaan, paikoin jopa vähenevät.

Porissa on Suomen suurin tulvariski. Toisena tulee Rovaniemi. Myös Suomen etelärannikko ja Kymenlaaksossa Kymijoen varsi sekä Haminan ja Kotkan rannikkoalue joutuvat painimaan sekä rankkasateiden että meritulvien kanssa.

Kokosimme tähän pääkohtia maakuntien tulvariskeistä.

Kuva: Jyrki Lyytikkä / Yle

Ahvenanmaa
Ahvenanmaan alueella tulvariskit ovat melko pieniä. Alueen vesistöt ovat pieniä eivätkä aiheuta merkittäviä riskejä. Rannat ovat pääosin jyrkkiä, ja se vähentää merivesitulvien riskiä alueella.

Ilmastonmuutoksen vaikutukset alueen tulvariskeihin tuskin ovat kovin suuria vuoteen 2050 mennessä, mutta rankkasateiden yleistyminen lisää jonkin verran hulevesitulvien riskiä.
Etelä-Karjala
Etelä-Karjalan maakunnan alueella ei ole nimetty merkittäviä tulvariskialueita. Muita tulvariskialueita alueella on Lappeenranta ja Taipalsaari. Niissä on joitakin riskikohteita: asutusta ja välttämättömyyspalveluja. Saimaan rannalla Lappeenrannassa sijaitsee UPM Kaukas ja Imatralla Stora-Enso Imatra. Saimaan rannalla on lisäksi runsaasti loma-asutusta.

Ilmastonmuutoksen on arvioitu lisäävän Saimaan tulvariskejä vuoteen 2050 mennessä sateen kasvun myötä ja suurimpien tulvien ajoituksen muuttuessa entistä enemmän talvelle.

Vesistötulvien lisäksi myös hulevesitulvien riski kasvaa alueella rankkasateiden yleistymisen myötä.
Etelä-Pohjanmaa
Alueella on kolme merkittävää tulvariskialuetta: Ilmajoki-Seinäjoki ja Ylistaro-Koivulahti Kyrönjoella (jatkuu myös Pohjanmaan maakunnan puolelle) ja Lapua Lapuanjoella.

Erittäin harvinainen tulva vaikeuttaisi näillä alueilla tuhansien ihmisten elämää. Kaikilla alueilla on myös vaikeasti evakuoitavia kohteita, esimerkiksi kouluja ja päiväkoti. Tulva aiheuttaisi merkittävien tieliikenneyhteyksien katkeamisen.

Merkittävien tulvariskialueiden lisäksi Etelä-Pohjanmaalla on muita tulvariskialueita: Jalasjärven taajama ja Kauhajoki Kyrönjoella ja Jurvan taajama Närpiönjoella.

Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta vesistötulvien tulvariskien arvioidaan pysyvän lähellä nykyistä vuoteen 2050 mennessä, mutta vaikutuksiin liittyy paljon epävarmuutta ja ne voivat vaihdella tulvariskialueittain.

Alueen suuremmissa vesistöissä tulvariskit voi myös vähentyä kevättulvien pienentyessä, kun taas etenkin pienemmissä vesistöissä kuten Närpiönjoella tulvat kasvavat joillain ilmastoskenaarioilla. Lumen väheneminen pienentää kevättulvia, mutta toisaalta syys- ja talvitulvat lisääntyvät.

Jääpatojen riski mahdollisesti pienenee tulevaisuudessa, kun jään määrä vähenee. Jääpatojen muodostumista ja tilanteen muuttumista ilmastonmuutoksen vaikutuksesta kuitenkin tunnetaan vielä huonosti, joten arvio on hyvin epävarma.

Kuva: Jyrki Lyytikkä / Yle

Etelä-Savo
Etelä-Savo on Suomen vesistöisin maakunta, jossa ei ole ei ole merkittäviä tulvariskialueita. Ilmastonmuutos todennäköisesti kasvattaa alueella Saimaan ja siihen yhteydessä olevien järvien tulvia vuoteen 2050 mennessä ja muuttaa niiden ajoitusta enemmän talvelle nykyisestä kesäajasta.

Hulevesitulvien riski tulee rankkasateiden kasvun johdosta kasvamaan tulevaisuudessa.
Kainuu
Kainuussa ei ole merkittäviä tulvariskialueita. Muu tulvariskialue Kainuussa on Kuhmon keskustaajama. Ilmastonmuutoksen seurauksena tulvat saattavat Kuhmon alueella pienentyä lumen määrän vähetessä vuoteen 2050 mennessä.

Rankkasateiden lisääntyminen voi tulevaisuudessa lisätä hulevesitulvien riskiä, joka tosin ei alueella ole kovin suuri.
Kanta-Häme
Kanta-Hämeessä on yksi merkittävä tulvariskialue: Riihimäki.

Riihimäellä arvioidaan olevan erittäin harvinaisen tulvan vaikutusalueella 1 550 asukasta ja neljä vaikeasti evakuoitavaa kohdetta. Lisäksi tulva voisi aiheuttaa muun muassa talousveden pilaantumisen, sähkön ja lämmönjakelun keskeytymisen sekä puhelin- ja tietoliikenneyhteyksien katkeamisen.

Ilmastonmuutoksen vaikutus Riihimäen tulviin vuoteen 2050 mennessä on melko epävarma ja vaihtelee riippuen käytetystä ilmastoskenaariosta. Todennäköisesti vesistötulvien riski pysyy entisellään tai hieman lisääntyy rankkasateiden kasvun myötä.

Hulevesitulvat alueella todennäköisesti yleistyvät rankkasateiden yleistyessä ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
Keski-Pohjanmaa
Keski-Pohjanmaan maakunnassa ei ole merkittäviä tulvariskialueita, mutta muu tulvariskialue on Perhon taajama Perhonjoella.

Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta Keski-Pohjanmaan tulvariskien arvioidaan pysyvän lähes ennallaan vuoteen 2050 mennessä. Lumen väheneminen pienentää kevättulvia, mutta toisaalta syys- ja talvitulvat lisääntyvät.

Hulevesitulvien riski alueella kasvaa rankkasateiden yleistyessä ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
Keski-Suomi
Keski-Suomen maakunnassa ei ole merkittäviä tulvariskialueita. Alueella olevia muita tulvariskialueita ovat Jyväskylä Kymijoen vesistöalueella ja Keuruun keskustaajama Kokemäenjoen vesistöalueella.

Suuren vesistön keskusjärven Päijänteen tulvariski todennäköisesti kasvaa sateiden kasvun myötä ja tulvien siirtyessä talviaikaan.

Kokemäenjoen latvoilla Keurusselän järven rannalla Keuruussa ilmastonmuutos todennäköisesti pienentää tulvariskiä lumen vähetessä ja kevättulvien pienetessä.

Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden kasvaessa ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
Kymenlaakso
Kymenlaakson maakunnassa on kaksi merkittävää tulvariskialuetta: vesistötulville Kymijoen alaosa Kymijoen varrella ja merivesitulville Haminan ja Kotkan rannikkoalue. Erittäin harvinaisen tulvan peittämällä alueella asuu satoja ihmisiä.

Ilmastonmuutos lisää Kymijoen tulvariskiä vuoteen 2050 mennessä, erityisesti kasvavat syksyn ja talven tulvat. Myös hyydetulvariski Kymijoen pääuomassa voi kasvaa lähivuosikymmeninä.

Korkean merivedenkorkeuden riski kasvaa todennäköisesti hieman vuoteen 2050 mennessä ja selvemmin vuosisadan loppuun mennessä.

Hulevesitulvien riski alueella kasvaa rankkasateiden yleistyessä ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.

Kuva: Jyrki Lyytikkä / Yle

Lappi
Lapin maakunnan alueella on kuusi merkittävää tulvariskialuetta. Se on enemmän kuin missään muussa maakunnassa.

Kuudesta merkittävästä tulvariskialueesta viisi on vesistötulvariskialuetta: Rovaniemen kaupunki, Kittilän kirkonkylä, Kemijärven kaupunki (Kemijoen vesistöalueella), Ivalon taajama (Ivalojoki) ja Tornion kaupunki (Tornionjoki). Yksi on rannikkotulvakohde eli Kemin rannikkoalue.

Rovaniemi on Porin ohella Suomen merkittävin tulvariskialue, jossa vahinkoja syntyy asuinrakennuksille, erityiskohteille ja tiestölle. Erittäin harvinaisen tulvan peittämällä alueella olisi noin 6 000 asukasta ja useita vaikeasti evakuoitavia kohteita sekä kolme museota. Kohteiden kastuminen aiheuttaisi mitattavat vahingot.

Ivalossa, Kemijärvellä, Kittilässä ja Torniossa erittäin harvinaisen tulvan peittämällä alueella on kussakin tuhansia asukkaita ja alueilla sijaitsee useita vaikeasti evakuoituvia kohteita, kuten palvelutaloja, päiväkoteja ja terveyskeskuksia.

Kemijärvellä ja Ivalossa alueen tulvariskiä nostaa tulvapenkereiden mahdollinen murtuminen, jolloin tulva nousee alueelle yllättäen ja nopeasti. Torniossa pahin tulvariski aiheutuu jääpatotulvasta Tornionjoessa.

Kemissä meritulvan vahingot ovat huomattavia erittäin harvinaisilla tulvilla. Erittäin harvinaisen tulvan peittämällä alueella on lähes 1000 asukasta.

Ilmastonmuutoksen vaikutukset tulvien suuruuteen Lapin vesistöissä vuoteen 2050 mennessä ovat epävarmoja. Toisaalta lämpeneminen vähentää keskimäärin talven aikana kertyvää lumimäärää, mikä voi pienentää tulvia, mutta sateiden lisääntyminen talvella ja keväällä voi myös kasvattaa tulvia etenkin lähivuosikymmeninä.

Keskimäärin tulvat pysyvät ennallaan tai pienenevät, mutta ääriskenaarioilla ja rankkojen sateiden kasvaessa tulvien kasvukin voi olla mahdollista lähivuosikymmeninä. Kevättulvat säilyvät suurimpina vesistötulvina.

Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden lisääntyessä ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
Pirkanmaa
Pirkanmaalla ei ole merkittäviä tulvariskialueita.

Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta Vammalan tulvariski todennäköisesti pysyy ennallaan tai kasvaa vuoteen 2050 mennessä. Tulvien ajoitus siirtyy entistä enemmän keväästä syksyyn ja talveen. Hyydetulvat voivat lisätä Kokemäenjoen yläosan ja Vammalan tulvahaittoja ja hyydetulvien riskin on arvioitu kasvavan lähitulevaisuudessa.
Pohjanmaa
Pohjanmaalla sijaitsee kaksi merkittävää tulvariskialuetta, Laihia-Tuovila-Runsor Laihianjoella ja Lapväärtti Lapväärtinjoella. Lisäksi Etelä-Pohjanmaalla pääosin sijaitseva merkittävä tulvariskialue Ylistaro-Koivulahti jatkuu myös Pohjanmaan puolelle Kyrönjoen suistoon. Alueella asuu satoja ihmisiä.

Lisäksi Pohjanmaalla on useita muita tulvariskialueita.

Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta vesistöjen tulvariskien arvioidaan pysyvän ennallaan tai muuttuvan vaihtelevasti eri vesistöalueilla vuoteen 2050 mennessä, ja vaikutuksiin liittyy paljon epävarmuutta. Lumen väheneminen pienentää kevättulvia, mutta toisaalta kesän rankkasateista aiheutuvat tulvat todennäköisesti kasvavat, samoin syys- ja talvitulvat.

Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden kasvaessa ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.

Merivesitulvien riskin arvioidaan pysyvän ennallaan tai pienenevän vuoteen 2050 asti, ja vuoteen 2100 mennessä taas pysyvän ennallaan tai kasvavan merivedenkorkeuden nousun vaikutuksesta.
Pohjois-Karjala
Alueella ei ole merkittäviä tulvariskialueita. Muita tulvariskialueita on viisi, kaikki Vuoksen vesistöalueella. Nämätulvariskialueet ovat Joensuun taajama ympäristöineen, Liperin taajama, Enon taajama, Lieksan taajama ja Nurmeksen taajama.

Pielisen ja Pielisjoen tulvat pysynevät keskimäärin lähellä nykytasoaan vuoteen 2050 mennessä. Kevättulvat pienenevät lumen vähetessä, mutta syksyn ja talven tulvat toisaalta kasvavat. Vuosisadan lopulla tulvariski voi kasvaa, mutta lähivuosikymmeninä näin ei todennäköisesti vielä käy.

Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden kasvaessa ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
Pohjois-Pohjanmaa
Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsee kolme merkittävää tulvariskialuetta: Pudasjärvi Iijoella, Pyhäjoen alaosa (Pyhäjoen taajama-Oulainen) Pyhäjoella ja Alavieska-Ylivieska Kalajoella.

Alueella on lisäksi paljon muita tulvariskialueita lähinnä alueen isojen jokien ympäristössä. Useissa kohteissa suurin riski muodostuu jääpadoista, Oulussa hyydetulvat ovat merkittävä riskitekijä.

Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta vesistöjen tulvariskien arvioidaan pysyvän ennallaan tai muuttuvan vaihtelevasti eri vesistöalueillavuoteen 2050 mennessä. Lumen väheneminen todennäköisesti pienentää kevättulvia, mutta etenkin Iijoella ja Kiiminkijoella voi vielä esiintyä hyvin runsaslumisiakin talvia.

Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden kasvaessa ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.

Merivesitulvien riskin arvioidaan pienenevän vuoteen 2050 asti, ja vuoteen 2100 mennessä taas olevan nykytasolla tai kasvavan.
Pohjois-Savo
Pohjois-Savossa ei sijaitse merkittäviä tulvariskialue. Muita tulvariskialueita on neljä: Iisalmen, Kuopion, Kiuruveden ja Varkauden keskustat ympäristöineen.

Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta vesistötulvat todennäköisesti pienenevät tai pysyvät nykyisellään. Tähän asti suurimpia tulvia olleet kevättulvat pienenevät lumen määrän vähetessä, toisaalta syys- ja talvitulvien arvioidaan kasvavan.

Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden yleistymisen myötä.

Rankkasateen jälkeen Kuopion satamakadulla kesäkuussa 2021. Kuvituskuva Kuva: Juhani Forsman / Yle

Päijät-Häme
Päijät-Hämeen maakunnassa ei ole merkittäviä tulvariskialueita eikä myöskään muita tulvariskialueita.

Päijänteen tulvien on arvioitu kasvavan tai pysyvän nykyisellään vuoteen 2050 mennessä, pienempien järvien ja jokien tulvissa ei välttämättä ole merkittävää muutosta ja myös tulvien pieneneminen on mahdollista.

Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden yleistymisen myötä.
Satakunta
Satakunnan alueella sijaitsee kaksi merkittävää tulvariskialuetta: Pori ja Huittinen Kokemäenjoella.

Muita tulvariskialueita alueella ovat Merikarvia ja Pomarkku Karvianjoella sekä Kokemäen alue Kokemäenjoen varrella.

Porissa tulvariski muodostuu vesistötulvan ja merivesitulvan yhdistelmänä ja todennäköisin suuria vahinkoja aiheuttava tulvatyyppi ovat jääpato- tai hyydetulvat, joiden tarkkaa todennäköisyyttä on kuitenkin hankalaarvioida. Pori on Suomen merkittävin tulvariskialue yhdessä Rovaniemen kanssa.

Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta tulvariski Kokemäenjoessa todennäköisesti kasvaa tai pysyy ennallaan vuoteen 2050 mennessä ja siirtyy entistä enemmän syksyyn ja talveen. Porin tulvariskiin vaikuttavat Kokemäenjoen lisäksi myös merivesi ja jääpato- ja hyyderiski.

Hyydetulvien riski Kokemäenjoessa kasvaa vuoteen 2050 mennessä, kun jääkantta on entistä harvemmin ja suuria virtaamia talvella entistä useammin.

Porissa oli suuri hulevesitulva vuonna 2007, jolloin kaupungin alueelle osunut harvinaisen suuri rankkasade aiheutti suuria, noin 20 miljoonan euron vahinkoja. Hulevesitulvien riskin arvioidaan kasvavan ilmastonmuutoksen vaikutuksesta, kun rankkasateiden ennakoidaan kasvavan.
Uusimaa
Uudenmaan alueella sijaitsee kaksi merkittävää tulvariskialuetta: Helsingin ja Espoon rannikkoalue ja Loviisan rannikkoalue.

Nämä ovat korkeasta merivedenkorkeudesta aiheutuvia rannikkotulva-alueita, jossa korkea merivedenkorkeus voi aiheuttaa merkittäviä vahinkoja rakennuksille ja infrastruktuurille. Helsingin ja Espoon alueella vahinkojen odotusarvo on noin neljä miljoonaa euroa vuosittain.

Ilmastonmuutoksen on arvioitu kasvattavan korkeiden merivedenkorkeuksien todennäköisyyttä Suomenlahdella jonkin verran vuosisadan puoleen väliin mennessä ja selvemmin vuosisadan loppupuolella, tosin arvioihin liittyy merkittävää epävarmuutta.

Vesistötulvissa ilmastonmuutoksen vaikutus on epävarma ja vaihtelee vesistöittäin, mutta todennäköisesti muutokset tulvien suuruudessa eivät ole kovin suuria. Toisaalta lumen sulamisesta aiheutuvat tulvat pienenevät, mutta talvitulvat ja rankkojen sateiden aiheuttamat tulvat erityisesti rannikon pienilillä tiiviisti rakennetuilla valuma-alueilla kasvavat.

Hulevesitulvien riski tulee rankkasateiden kasvun johdosta kasvamaan tulevaisuudessa ja tähän riskiin tulisi varautua entistä paremmin.

Vesi täytti alikulkusillan Raaseporissa helmikuussa 2020. Kuvituskuva Kuva: Christoffer Westerlund / Yle

Varsinais-Suomi
Varsinais-Suomessa sijaitsee yksi merkittävä tulvariskialue, Turun rannikkoalue, joka on riski merivesitulvan vuoksi.

Lisäksi alueella on muita tulvariskialueita Salo Uskelanjoella, Eura Eurajoella sekä Perniö Kiskojoensivuhaaran Perniönjoen varrella.

Ilmastonmuutoksen ei ole arvioitu muuttavan korkeiden merivedenkorkeuksien todennäköisyyttä Saaristomerellä vielä merkittävästi vuoteen 2050 mennessa, mutta kasvattavan niitä vuosisadan loppupuolella.

Vesistötulvissa ilmastonmuutoksen ei ennakoida aiheuttavan alueella suurta muutosta vuoteen 2050 mennessä. Vaikutus voi kuitenkin vaihdella vesistöalueittain.

Hulevesitulvien riski kasvaa tulevaisuudessa ja tähän riskiin tulisi varautua entistä paremmin.

Lue myös:
Ilmastopaneeli kehottaa Suomea varautumaan sademäärän merkittävään kasvuun ja vakavien tuhotulvien riskiin - "On keskitytty liikaa siihen, lämpeneekö" Ilmastonmuutos on vienyt suomalaisilta koteja, raanveden ja jopa hengen - tässä 8 tarinaa tapahtuneista mullistuksista Toimittajalta: Tein tutkimusmatkan ilmastonmuutoksen Suomeen, enkä vaipunut epätoivoon Tällainen on "pesusienikaupunki" - ilmastonmuutoksen aiheuttamiin rankkasateisiin varaudutaan rakentamalla putkien sijaan tulvapuistoja Ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat täällä ja on aika kääriä hihat - terveysriskeinä ovat uudet infektiosairaudet ja sisäilman pilaantuminen

# data[].attributes.attachment_link.title
Ilmastonmuutos lisää Suomen sademääriä, ja näin se tuntuu eri maakunnissa - katso kotialuettasi lähivuosikymmeninä kohtaavat tulvariskit

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmastopaneelin tuore raportti kokoaa ensimmäistä kertaa yhteen ilmastonmuutoksen vaikutuksia maakunnittain. Raportti muistuttaa, että useimmissa maakunnissa tarvitaan nyt aktiivista tarttumista sopeutumisen suunnitteluun. Suomen ilmasto muuttuu lähivuosikymmeninä peruuttamattomasti. Muutos pitää ottaa huomioon alueellisissa sopeutumissuunnitelmissa, muistutetaan Suomen ilmastopaneelin torstaina julkaistussa raportissa. Suomessa ilmastonmuutos tuo mukanaan erityisesti rankkasateita ja tulvia. Tulevaisuuden matalapaineet pitävät sisällään enemmän vettä.

# data[].attributes.location_name
Semeru, Ngampo, Pasrujambe, Lumajang Regency, Itä-Jaava, Indonesia

# data[].attributes.headline
Semeru, Ngampo, Pasrujambe, Lumajang Regency, Itä-Jaava, Indonesia

# data[].attributes.subject
Semeru, Ngampo, Pasrujambe, Lumajang Regency, Itä-Jaava, Indonesia

# data[].attributes.body
Valtava tulivuorenpurkaus pimensi taivaan Indonesiassa – yksi kuollut, kymmeniä loukkaantunut | Yle Uutiset

# data[].attributes.body
Yli 160 ihmistä on kuollut rankkasateiden aiheuttamissa maanvyörymissä Intiassa ja Nepalissa - Ulkomaat | HS.fi

# data[].attributes.attachment_link.title
Luonnonkatastrofit | Yli 160 ihmistä on kuollut rankkasateiden aiheuttamissa maanvyörymissä Intiassa ja Nepalissa

# data[].attributes.attachment_link.description
Uttarakhandin osavaltiossa Intiassa lokakuun sademäärä on tavallisesti noin 30,5 millimetriä. Nyt vettä satoi pelkästään tiistaina 122,4 millimetriä. Ainakin 123 ihmistä on kuollut rankkasateiden aiheuttamissa tulvissa ja maanvyörymissä Nepalissa ja Uttarakhandin osavaltiossa Pohjois-Intiassa, kertovat uutistoimisto Reuters ja AFP sekä yleisradioyhtiö BBC. Nepalin poliisin mukaan kolme päivää kestäneistä rankkasateista seuranneet tulvat ja maanvyörymät ovat surmanneet ainakin 77 ihmistä.

# data[].attributes.body
Yli 160 ihmistä on kuollut rankkasateiden aiheuttamissa maanvyörymissä Intiassa ja Nepalissa - Ulkomaat | HS.fi

# data[].attributes.attachment_link.title
Luonnonkatastrofit | Yli 160 ihmistä on kuollut rankkasateiden aiheuttamissa maanvyörymissä Intiassa ja Nepalissa

# data[].attributes.attachment_link.description
Uttarakhandin osavaltiossa Intiassa lokakuun sademäärä on tavallisesti noin 30,5 millimetriä. Nyt vettä satoi pelkästään tiistaina 122,4 millimetriä. Ainakin 123 ihmistä on kuollut rankkasateiden aiheuttamissa tulvissa ja maanvyörymissä Nepalissa ja Uttarakhandin osavaltiossa Pohjois-Intiassa, kertovat uutistoimisto Reuters ja AFP sekä yleisradioyhtiö BBC. Nepalin poliisin mukaan kolme päivää kestäneistä rankkasateista seuranneet tulvat ja maanvyörymät ovat surmanneet ainakin 77 ihmistä.

# data[].attributes.body
Myrskyaallot murentavat napajäätä | Tiede

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lasten ja nuorten uni tärveltyy älylaitteen tuijottelusta helpommin kuin aikuisen. Alaikäisten vasta kehittymässä olevat silmät ja aivot ovat nimittäin herkempiä näyttövalon vaikutukselle.

Lukuisat tutkimukset ympäri maailman osoittavat, että mitä enemmän teinit viettävät aikaa ruutua katsellen, sitä todennäköisemmin he menevät myöhempään nukkumaan ja sitä vähemmän ja huonommin he nukkuvat.

Tähän on päätynyt 90 prosenttia asiaa käsitelleistä tutkimuksista, laskee lastenlääketieteen tutkijoiden ryhmä tuoreessa katsauksessaan.

Ruutuaika pilaa teinien unta kolmesta eri syystä.

Ensinnäkin laitteiden kanssa iltamyöhään vietetty aika on suoraan pois nukkumiselta.

Toisekseen ruudun välityksellä pääsee käsiksi nukkumisen kannalta turhankin viihdyttäviin sisältöihin. Kavereiden viestit tai jännittävä elokuva kiihdyttävät mieltä ja vaikeuttavat siksi unta.

Samat syyt voivat pitää valveilla myös aikuisia. Kuitenkin lapset ja nuoret ovat vielä aikuisiakin alttiimpia näyttöruudun valolle.

Valo säätää elimistön biologista kelloa. Valo illalla on elimistölle merkki vähentää pimeähormoni melatoniinin tuotantoa, jolloin väsymys lykkääntyy ja sisäinen kello rukkaantuu myöhemmäksi.

Eräässä kokeessa aikuiset ja kouluikäiset lapset altistettiin samalle määrälle valoa. Kun heiltä mitattiin pimeähormoni melatoniinin määrä verestä, osoittautui, että lapsilla melantoniini väheni kaksi kertaa enemmän kuin aikuisilla.

"Tiedämme, että nuoremmilla on suuremmat pupillit ja heidän mykiönsä ovat läpinäkyvämmät. Siksi altistus ja herkkyys valolle on suurempi kuin aikuisilla", selittää katsauksen yksi tekijä, professori Monique LeBourgeois Coloradon yliopistosta Boulderista tutkimustiedotteessa.

Nuorten mykiö päästää erityisen hyvin juuri lyhyen aallonpituuden sinisävyistä valoa, jota hohtaa älypuhelimista, tietokoneista ja tableteista. Sinertävä valo estää tutkimusten mukaan erityisen tehokkaasti melatoniinin tuotantoa.

Koululaiset ovat aikuisia alttiimpia ruutuajan valvottavalle ja väsyttävälle vaikutukselle myös toisesta syystä. He eivät pysty säätämään omaa untaan yhtä helposti kuin aikuiset.

Koulun alkamisaika ei jousta, ja siksi koululaiset eivät voi nukkua halutessaan pidempään, jos ovat valvoneet. Aikuisille se on usein mahdollista.

Tutkimuskatsauksen digitaalisen median ja teinien unen suhteesta julkaisi lastenlääketieteeseen keskittyvä Pediatrics-lehti.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lasten ja nuorten uni tärveltyy älylaitteen tuijottelusta helpommin kuin aikuisen. Alaikäisten vasta kehittymässä olevat silmät ja aivot ovat nimittäin herkempiä näyttövalon vaikutukselle. Lukuisat tutkimukset ympäri maailman osoittavat, että mitä enemmän teinit viettävät aikaa ruutua katsellen, sitä todennäköisemmin he menevät myöhempään nukkumaan ja sitä vähemmän ja huonommin he nukkuvat.