# data[].attributes.body
Näin selviät Suomen talvesta

Parhaat keinot huijata opettajia (läksyt, ulkovälitunnit, puhelin, kirjojen lukeminen)

Näin vietät parhaan talviloman

Näin pysyt terveenä

Näin pidät mielesi terveenä

# data[].attributes.body
ohjaaja

käsikirjoittaja ​

pääosan esittäjä, sivuosan esittäjät​

pääroolissa on / päärooleissa ovat​

X:ää näyttelee​ / esittää Y

X:n roolissa on

erikoistehosteet

toimintakohtaukset​

perustuu + mihin

# data[].attributes.body
voi pelata ensimmäisessä tai kolmannessa persoonassa

vaihtaa kuvakulmaa

yksinpeli, kaksinpeli, moninpeli

pelin grafiikka

pelattavuus

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Animaatio
Frozen 2. Ohjaus Chris Buck, Jennifer Lee. Äänirooleissa Kristen Bell / Saara Aalto, Idina Menzel / Katja Sirkiä, Josh Gad / Tero Koponen, Jonathan Groff / Petrus Kähkönen. 104 min. K7. ★★★★
Disneyn animaatiostudio on vanha merirosvolaiva, joka kääntyy hitaasti naristen. Ensimmäisessä Frozenissa oli radikaalia, että unelmien prinssi osoittautui huijariksi, ja rakastava suudelma nähtiinkin sisarusten, kahden tytön välillä.

Kun ensimmäistä Frozenia tehtiin, lähdettiin nollasta. Kun kakkos- Frozenia ryhdyttiin suunnittelemaan, sillä oli valmiina maailman suurin animaatioyleisö.

Disneyllä oli kaksi vaihtoehtoa. Se olisi voinut tyytyä saavutettuun menestykseen ja valita helpot keinot sen toistamiseen. Frozen-tiimi käytti tilaisuuden kuitenkin toisin ja teki todellisen jatko-osan, joka herättää henkiin alkuperäisen elokuvan parhaat puolet ja syventää sen teemoja.

Päätekijät ovat samoja kuin ykkösessä. Disney-studioiden ensimmäinen keskeiseen asemaan noussut nainen Jennifer Lee on tässäkin sekä ohjaajana että käsikirjoittajana. Toinen ohjaaja on Chris Buck kuten ykkösessäkin.

Roolituskin on sama. Elsan ääni on Idina Menzelin ja Annan Kristen Bellin. Myös suomenkieliset ääninäyttelijät ovat päärooleissa entisellään paitsi Kristoff, joka on vaihtunut Axl Smithistä Petrus Kähköseen.

Elokuva alkaa lapsuuden takaumasta, jossa Annan ja Elsan isä, Arendellen kuningas Agnar kertoo siskoksille isosisästä, lumotusta sumun sulkemasta metsästä, padosta, alkuperäiskansasta ja taistelusta. Joku tuntematon sankari pelasti Agnarin metsästä, jonne jäi loukkuun sekä Arendellen sotilaita että alkuperäiskansaa.

Nykyhetkessä eletään syksyn murretuissa väreissä, kun ykköselokuvassa oli vain vastakohdat talvi ja kesä. Elsa kuulee metsän seireenien kutsuvan häntä luokseen.

Anna ja edelleen kuvioissa pyörivä Kristoff eivät päästä Elsaa matkaan yksin, vaan he lähtevät mukaan. Kuskina toimii tuttuun tapaan Sven-poro, ja seuraksi lähtee myös Olaf-lumiukko.

Me skandinaavit tietenkin tajuamme pian, että metsässä asuu saamelaisia. He eivät ole Frozenissa mikään eksoottinen mauste, vaan heillä on juonessa ratkaiseva merkitys ja valtaa omaan kohtaloonsa. Tätä voi todella kutsua kulttuurin kunnioittamiseksi, kuten Disney lupasi.

Lopullisen myyttisen matkan Elsa tekee yksin, ja siinä vaiheessa elokuva on edennyt huippukohtaansa.

Ykkösosassa Elsa oli enimmän aikaa jäälinnaansa erakoitunut kylmä kuningatar, ja vasta nyt hänen persoonansa avautuu kunnolla. Hän etsii itseään ja tuhoavan taikavoimansa alkulähdettä.

Voima ei tule luonnosta eikä pikkusisko Annalta. Se tulee äidiltä.

Tässä kohtaa Disneyn laiva narahtaa taas vähän. Frozen 2 kertoo historiaa kerrankin äidin ja tytärten linjan kautta. Historia ei olekaan vain sodankäyntiä miesten kesken.

Frozen 2 purkaa myös romantiikan narratiivia jälleen lisää. Elsan kintereillä ei näy yhtään miestä mailla halmeilla. Annan tulevaisuus on sen sijaan sinetöity sovinnaisemmin ainakin siltä osin, että Kristoff yrittää koko elokuvan ajan kosia häntä.

Komiikasta vastaa enimmäkseen Olaf, jonka yksi bravuureista on ykköselokuvan juonen selitys pikakelauksella. Olaf osoittautuu myös tietoviisaaksi. Häneltä kuullaan koko elokuvaa kannatteleva fakta: vedellä on muisti.

Muistamisen ja historian teemaan liittyy toinenkin Frozenin viisaus: mikään ei ole pysyvää. Tätä filosofiaa soveltaen voisi jatkaa, että eivät edes Disneyn animaatiot.

Hienoinen muutos kuuluu jopa Frozen 2:n musiikissa, jossa on kuultavissa edes vähän uusia sävyjä. Joikuakin kuten kuvaan kuuluu. Säveltäjinä ovat edelleen kahden Oscarin voittajat Kristen Anderson-Lopez ja Robert Lopez. Let it Go -hitti saa nyt mennä. Tilalle saattaa nousta Elsan mahtipontinen Into the Unknown eli Tuntemattomaan.

Disneyn brändille Frozen 2 tekee hyvää. Samalla kun yhtiö valtaa entistä aggressiivisemmin alaa viihdebisneksessä, Frozen 2 tulee juuri oikealla hetkellä vakuuttamaan yhtiön uusiutumiskyvystä mutta myös muistuttamaan historiasta, jossa isoisä Walt teki kaiken oikein - toisin kuin Arendellen kuningas Runar.

# data[].attributes.attachment_link.title
Elokuva-arvostelu: Mainio Frozen 2 herättää henkiin alkuperäisen elokuvan parhaat puolet: Luvassa on uusi, mahtipontinen hittibiisi ja kunnianosoitus saamelaiskulttuurille

# data[].attributes.attachment_link.description
Animaatio Frozen 2. Ohjaus Chris Buck, Jennifer Lee. Äänirooleissa Kristen Bell / Saara Aalto, Idina Menzel / Katja Sirkiä, Josh Gad / Tero Koponen, Jonathan Groff / Petrus Kähkönen. 104 min. K7. ★★★★ Disneyn animaatiostudio on vanha merirosvolaiva, joka kääntyy hitaasti naristen.

# data[].attributes.body
Valitse sopiva tekstilaji. Kolumni on haastavin, hyötyjuttu helpoin.

Tehtävän voi tehdä yksin tai yhdessä.

suunnittelu ja teksti yksin

suunnittelu yhdessä - teksti yksin

suunnittelu ja teksti yhdessä

opettajan apu käytössä kaikissa :)

Arviointi

sisältö

tekstilajin piirteet

rakenne

kieli

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Huh hellettä! Hiostavan kuuma ilma ja huippulukemiin nostava lämpötila väsyttävät nopeasti - näin selviät kuumasta päivästä kotona tai kaukomailla!

1. Muista juoda riittävästi

Veden juominen tulee muistaa aina, mutta erityisen tärkeää se on kuumalla säällä. Hikoillessa elimistö voi päästä kuivumaan yllättävän nopeasti, minkä seurauksena helle tuntuu raskaalta. Ilman juomaa olo käy hyvin tukalaksi. Vesi on paras janojuoma ja helteellä voi suosia myös kivennäisvesiä.

Pidä vesipullo aina mukanasi kaupungilla tai rannalla ja juo usein. Tärkeää on myös huolehtia, että auringossa telmivät lapset saavat riittävästi nestettä. PPT eli pissaa pitää tulla on hyvä muistisääntö niin aikuiselle kuin lapsellekin - jos et ole käynyt vessassa koko päivänä, on se viimeistään hälyttävä muistutus veden juonnista!

2. Säännöstele auringossa oleskelua ja vältä auringonpistos

Helle houkuttaa ihanaan aurinkoon, mutta liiallisena annoksena silläkin voi olla ikävät seurauksensa. Nauti auringosta, mutta käy välillä varjossa viilentelemässä, käytä aurinkolaseja ja muista suojata pääsi hatulla tai huivilla.

Auringonpistos alkaa salakavalasti ja sen ennakointi on tärkeää: pistosta ei voi enää peruuttaa siinä vaiheessa, kun huomaat oireiden alkaneen.

3. Pukeudu järkevästi

Kuumana päivänä viilentävin valinta on pukeutua luonnonkuituisiin vaatteisiin, esimerkiksi pellavaan, puuvillaan tai silkkiin. Auringossa ollessa vaaleat värit ovat toimivin valinta, eikä auringon lämpö tehostu tumman värin vaikutuksesta.

Keinokuitu hiostaa nopeasti helteellä, mistä syystä esimerkiksi polyesteristä valmistettuja vaatteita voi olla viisasta välttää kaikkein kuumimpina päivinä.

Vaatteiden vähentäminen ei ole aina viilein ratkaisu - etenkään jos oleskelet suorassa auringonpaisteessa. Tärkeintä on pitää säteet poissa paljaalta iholta. Ohut mutta suojaava vaate on paras aurinkosuoja, eli pitkähihaiset ja -lahkeiset vaatteet voivat olla myös helteellä hyvä valinta.

4. Suojaa iho huolellisesti

Muista aurinkovoide aina oleskellessasi auringossa! Valitse ihotyypillesi sopiva aurinkovoide ja suojaa iho heti aamulla jo ennen, kuin lähdet ulos.

Ota matkakokoinen aurinkovoide mukaan käsilaukkuun tai reppuun ja lisää voidetta pitkin päivää. Huomioi ihotyyppisi myös suojakerrointa valitessa: vaaleat suomalaiset tarvitsevat yleensä vähintään suojakertoimen 25 tai 30. Illalla kannattaa muistaa after sun -voide, joka rauhoittaa ja kosteuttaa auringon rasittamaa ihoa.

Auringossa oleilun jälkeen iho kaipaa kosteutusta myös ulkoisesti, ja runsaan vedenjuonnin lisäksi onkin syytä muistaa levittää kosteusvoidetta runsaasti myös seuraavina päivinä.

5. Ota rennosti!

Älä suunnittele helteisen iltapäivän kuumimmille tunneille mitään liian rankkaa tekemistä. Ajoita matkoilla kaupunkikierrokset aamupäivään tai vasta iltaan ja jos suunnittelet olevasi tehokas kuumimpina tunteina, suorita tehokkuutta vaativat tehtävät ilmastoidussa tilassa.

Paras tapa selvitä helteestä on kuitenkin ottaa suosiolla rennosti, esimerkiksi lukea kirjaa tai ottaa nokkaunet kuumimpien tuntien aikana.

Eteläisten maiden siestaperinne ei suinkaan ole laiskuutta, vaan voimien fiksua jakamista. Onkin järkevää rytmittää hellepäivä siten, että viileämpinä hetkinä ollaan aktiivisia ja rankimmat kuumat tunnit levätään.
>> Lue myös: Älä unohda aurinkovoidetta! Esittelyssä kesän luottotuotteet, jotka pelastavat lomasi
Teksti: Riikka Krenn ja Inka Khanji
Kuvat: Shutterstock

Päivitetty: 17.7.2018

# data[].attributes.attachment_link.title
Näin kestät kuumuuden - hellepäivän selviytymisopas

# data[].attributes.attachment_link.description
Huh hellettä! Hiostavan kuuma ilma ja huippulukemiin nostava lämpötila väsyttävät nopeasti - näin selviät kuumasta päivästä kotona tai kaukomailla! Veden juominen tulee muistaa aina, mutta erityisen tärkeää se on kuumalla säällä. Hikoillessa elimistö voi päästä kuivumaan yllättävän nopeasti, minkä seurauksena helle tuntuu raskaalta. Ilman juomaa olo käy hyvin tukalaksi.

# data[].attributes.body
Hyötyjuttu antaa vinkkejä johonkin asiaan, jossa monilla ihmisillä on ongelmia.

Aihe on usein ajankohtainen.

Teksti voi olla myös humoristinen.

https://www.hs.fi/nyt/art-2000002844061.html - Näin selviät tylsästä koulusta ja siedät huonoa opettajaa

Teksti on usein luettelo. Ohjeet on numeroitu ja jokaisesta kohdasta on vielä laajempi teksti.

# data[].attributes.body
Särmä s. 38

1. Esittele asia, josta kirjoitat arvostelun.

elokuva: nimi, vuosi, maa, ohjaaja, näyttelijät, juoni, henkilöt

peli: nimi, tekijät / pelifirma, julkaisuvuosi, idea, tarkoitus

2. Arvioi kohdetta monipuolisesti. Nosta esille sekä hyviä että huonoja asioita.

elokuva: juoni, näyttelijäntyö, visuaalisuus, tehosteet, musiikki...

peli: idea, visuaalisuus, kiinnostavuus, pelattavuus (helppoa / vaikeaa...)

3. Vertaile johonkin vastaavaan asiaan. Vertaa siis elokuvaa tai sarjaa johonkin samankaltaiseen elokuvaan tai sarjaan, peliä toiseen peliin jne. Mikä arvostelemassasi asiassa on parempaa, huonompaa tai samaa kuin jossain muussa?

4. Tee lopetuskappaleessa yhteenveto. Tiivistä mielipiteesi. Voit myös kertoa, millaiselle katsojalle / kuluttajalle / tms. suosittelet arvostelemaasi asiaa.​

5. Kirjoita alkuun otsikko, joka kuvaa arvostelun kohdetta tai paljastaa mielipiteesi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suosikkiohjelmista tehdään usein tavanomaista pidempiä joulujaksoja. Tämän vuoden herkkuihin kuuluu Hullu hullumpi yläaste -sarjan jouluspecial.

Kyseessähän on Tuomas Toivaisen (s. 1998) luoma, käsikirjoittama ja ohjaama animaatiosarja, jossa hän ääninäyttelijänä vastaa useasta puheroolista.

Viisiminuuttisilla jaksoilla vuonna 2015 käynnistynyt sarja on säilyttänyt tyylinsä ja tasonsa. 25-minuuttinen joulujakso on hauska ja viihdyttävä.

Sarjassa seurataan yläluokkalaisten Antin, Keijon ja ystäviensä elämää koulussa ja kotona. On huomionarvoista muistaa, kuinka suomalainen lasten- ja nuortenelokuva yleensä vieroksuu koulumiljöötä: aina on kesä ja loma, usein aikuisopettajistakin kertovissa komediasarjoissa.

Amerikkalaissarjat Simpsonit ja Wrong Guy ovat jo vuosikymmeniä osoittaneet, että television kirpein yhteiskunnallinen satiiri säkenöi nimenomaan animaatiosarjoissa.

Hullu hullumpi yläaste ei ole niiden tavoin anarkistinen vaan pikemminkin konsensushenkinen sarja, jonka näkökulma pysyy koululaisissa ja nuoruuden ongelmissa. Se kuitenkin ymmärtää myös aikuisia ja heidän opetuksiaan.

Läntisen maailman perheanimaation yleisilmeen mukaan myös suomalaisteos tajuaa parodian arvon ja laukoo maailmaa hieman laajemminkin kommentoivia sutkauksia.

Ja kaikki tämä tapahtuu kielellä, jossa eri sukupolvien ironinenkin puheparsi yhdistyy murreilmaisuun.

Hullu hullumpi yläaste 2019, TV2 klo 10.00 ja Areena. Oikaisu 23.12.2019 klo 11.00: Tuomas Toivainen on syntynyt vuonna 1998, ei 1989.

# data[].attributes.attachment_link.title
Televisioarvostelu: Uusi joulujakso osoittaa, että koululaissarja Hullu, hullumpi yläaste on säilyttänyt tyylinsä ja tasonsa

# data[].attributes.attachment_link.description
Suosikkiohjelmista tehdään usein tavanomaista pidempiä joulujaksoja. Tämän vuoden herkkuihin kuuluu Hullu hullumpi yläaste -sarjan jouluspecial. Kyseessähän on Tuomas Toivaisen (s. 1998) luoma, käsikirjoittama ja ohjaama animaatiosarja, jossa hän ääninäyttelijänä vastaa useasta puheroolista. Viisiminuuttisilla jaksoilla vuonna 2015 käynnistynyt sarja on säilyttänyt tyylinsä ja tasonsa. 25-minuuttinen joulujakso on hauska ja viihdyttävä.

# data[].attributes.body
Aiheena voi olla esimerkiksi kirja, elokuva, esitys, peli, ravintola sekä  monenlaiset tuotteet.

Arvioitavaa asiaa esitellään.

Arvostelun kohdetta arvioidaan monipuolisesti.

TV-sarja tai elokuva: juoni, näyttelijäntyö, musiikki, tehosteet...

Arvostelun kohdetta verrataan usein muihin saman lajin esimerkkeihin, esimerkiksi komediasarjaa muihin komediasarjoihin.

Arviointi merkitään usein tähdillä, joita annetaan 1 - 5.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuka vielä väittää, ettei nuorten ääni kuulu? Nyt kuuluu. Nuorten ilmastolakkoilu sai jopa maailman mahtimiehet Donald Trumpin ja Vladimir Putinin munaamaan itsensä vähättelemällä ja pilkkaamalla ilmastoaktiivi Greta Thunbergia.

Jokaisella sukupolvella on yhteisiä kokemuksia, joiden merkitys on valtava. Isäni kantoi rintamaveteraanien tammenlehvää takkinsa rintapielessä kuten niin monet muutkin sotien sukupolven miehet. Äitini parsi ja paikkasi, säästi pussit ja purnukat. Konmarittaminen (mielenrauhan hankkiminen tavaroita hävittämällä) oli tuntematon käsite, kun kaikki mahdollinen säästettiin pahoja päiviä varten.

***

Löysin jokin aika sitten Hyvät ystävät -kirjani, jossa noin kymmenvuotiaat koulukaverini vastailivat kysymyksiin tulevaisuuden suunnitelmista, lempiruuasta, kivoimmista kouluaineista ja muista arkisista asioista.

Yksi kysymyksistä kuului: "Mikä on tärkein tapahtuma Suomessa, jonka olet kokenut?" Kaikki tytöt kirjoittivat: Porkkalan palauttaminen. Neuvostoliitto luovutti Porkkalan takaisin syyskuussa 1955. Se iso uutispommi, jota pienet tytöt muistelivat vielä vuosia päiväkirjoissa.

Olen varma, että Greta Thunberg ja ilmastolakot ovat suuria sukupolvikokemuksia. Se on myös globaalimpi liike kuin mikään liike koskaan aikaisemmin.

***

Osallistuin itsekin koululaisten lakkotilaisuuteen Oulun kaupungintalon edessä. Ilmassa oli nuorten ja lasten iloa ja energiaa, mutta myös pelkoa ja ahdistusta. Minua jäi vaivaamaan pienen koululaisen kyltti, jossa luki: "Vihaan ihmisiä".

Ahdistus ja viha ovat vaarallisia tunteita. Jos nuoret tuntevat tuskaa ja häpeää siitä, mitä pistävät suuhunsa, aikuisten on tunnettava häpeää siitä, mitä heidän suustaan tulee ulos, kun puhutaan ilmastonmuutoksesta.

Pelko ja angsti luovat pohjaa ääriliikehdinnälle, mikä tuhoaa demokratiaa. Ilmastonmuutos on aika nähdä uhkan sijasta mahdollisuutena todelliseen kestävään kehitykseen.

Muistan, kuinka aikoinaan pelättiin jääkaapeissa käytettävien freonien aiheuttamaa otsonikatoa. Maailmanloppu tulee, kun kaikki kiinalaiset hankkivat jääkaapin. Olisi tullutkin, jollei freoneja olisi kielletty vuonna 2001.

Onneksi rahamaailmasta kuuluu jotain uutta. Miljardit ovat alkaneet liikkua kohti uusiutuvaa energiaa.

Kirjoittaja on ex-meppi.

Kuva: Jukka Granström

Lue myös Liisa Jaakonsaaren muita kolumneja:

Kolumni: Suomalainen koulutus tunnetaan kaikkialla, ja hiipunutta mainetta on pidettävä teoilla yllä

Kolumni: En kannata salakuljetusta, mutta ihmiset on aina pelastettava varmalta kuolemalta

Kolumni: Euroopan parlamentti on kuin maanosan omatunto, josta vallitsee eräs suuri väärinkäsitys

Kolumni: Vihaan ei saa tottua - mutta on hyvä muistaa, että se ei ole syy vaan seuraus jostain

Kolumni: Populistit julistavat eri mieltä olevat kansan vihollisiksi

Kolumni: Paradoksi on EU, joka puolustaa ihmisoikeuksia ja vähät välittää romanien asemasta

***

Seuraa Kotimaata Facebookissa ja Twitterissä.

Jos et ole vielä Kotimaan tilaaja, voit tilata lehden täältä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kolumni: Pienellä koululaisella oli nuorten ilmastolakossa kyltti, joka jäi vaivaamaan minua

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuka vielä väittää, ettei nuorten ääni kuulu? Nyt kuuluu. Nuorten ilmastolakkoilu sai jopa maailman mahtimiehet Donald Trumpin ja Vladimir Putinin munaamaan itsensä vähättelemällä ja pilkkaamalla ilmastoaktiivi Greta Thunbergia. Jokaisella sukupolvella on yhteisiä kokemuksia, joiden merkitys on valtava. Isäni kantoi rintamaveteraanien tammenlehvää takkinsa rintapielessä kuten niin monet muutkin sotien sukupolven miehet.

# data[].attributes.body
Aikuisten pitäisi ottaa nuorten ajatukset vakavasti.

Nykykoulu vaatii oppilaalta liikaa / liian vähän.

Some ahdistaa. / Aikuiset ovat turhaan huolissaan somesta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Moni ei tiedä, mitä aikoo isona tehdä. Asioilla on onneksi taipumus järjestyä. Siitä kertoo tekemäni pieni selvitys luokkakavereistani. Selvitin kymmenen vuotta sitten, mitä luokkakavereilleni kuuluu kymmenen vuotta lukion jälkeen. Tällaisia ammatteja olimme kymmenen vuotta sitten hankkineet: Puutarhuri, verkkosuunnittelija, toimittaja, opettaja, toimistosihteeri, farmaseutti, lastentarhanopettaja, terveyshoitolayrittäjä, tradenomi, päihdetyöntekijä, diplomi-insinööri, pieneläinhoitaja, yrittäjä, biotekniikan insinööri-AMK, kuljetusten suunnittelija ja järjestäjä, elintarvikesiivooja, it-alan insinööri, salkkuassistentti, kotiäiti, sairaanhoitaja-AMK, ohjelmistotalon projektipäällikkö, tradenomi, terveydenhoitaja-AMK, kääntäjä, tekninen asiantuntija. Yhä useampi on nyt johtavassa asemassa tai on yrittäjä ja työllistää myös muita. Jotkut ovat myös vaihtaneet alaa tai opiskelevat uuteen ammattiin. Maailmassa on vaihtoehtoja, vaikka tulevaisuus voi näyttää stressaavalta. Mediassa unohtuu usein kertoa, että moni asia on nyt paremmin kuin ennen. Maailma on avoimempi kuin koskaan, lennot halvempia kuin koskaan, nuorilla on hyvä kielitaito. Koskaan ennen maailmassa ei ole ollut näin vähän köyhiä kuin nyt, vaikka toki vieläkin köyhyys on todellinen ongelma myös Suomessa. Asenteet ovat vapautuneet niin, että yhä useampi saa olla oma itsensä ilman että tarvitsee olla samanlainen kuin muut. Demokratia, luonnonsuojelu ja tasa-arvo ovat ottaneet monia askeleita eteenpäin, vaikka vieläkin on paljon tehtävää. On helppo sanoa nuorille, älkää huolehtiko tulevaisuudesta. Antakaa elämän kantaa. Ainakaan minä en ole osannut olla huolehtimatta. On hyvä tietää kuitenkin, ettei huolehtiminen etukäteen useinkaan auta. Elämän todelliset huolet ovat usein sellaisia, joita ei osannut odottaa. Onneksi asioilla on taipumus yleensä järjestyä. Ei ehkä sillä tavalla kuin ensin ajatteli, mutta 20 vuoden kuluttua voi nähdä järkeäkin siinä, miten asiat menivät. Elämässä ei ole yleensä vain yhtä vaihtoehtoa. Pidä mielesi joustavana, älä jähmety menneeseen, ja missään oloissa ikinä älä suostu tuntemaan katkeruutta. Älä tunne syyllisyyttä siitäkään, jos et tiedä mitä haluat elämältä. En tiedä aina minäkään, eivät tiedä kaikki muutkaan. Suomalaisen hittituotteen nyhtökauran eli lihattoman proteiinin keksijä ja sarjayrittäjä on opiskellut teollista muotoilua ja oboen soittoa. Aikuisena katuu yleensä vain niitä asioita, joita on jäänyt tekemättä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kolumni: Nuori, ainakin nämä asiat ovat paremmin kuin ennen

# data[].attributes.attachment_link.description
Moni ei tiedä, mitä aikoo isona tehdä. Asioilla on onneksi taipumus järjestyä. Siitä kertoo tekemäni pieni selvitys luokkakavereistani. Selvitin kymmenen vuotta sitten, mitä luokkakavereilleni kuuluu kymmenen vuotta lukion jälkeen. Tällaisia ammatteja olimme kymmenen vuotta sitten hankkineet: Puutarhuri, verkkosuunnittelija, toimittaja, opettaja, toimistosihteeri, farmaseutti, lastentarhanopettaja, terveyshoitolayrittäjä, tradenomi, päihdetyöntekijä, diplomi-insinööri, pieneläinhoitaja, yrittäjä, biotekniikan insinööri-AMK, kuljetusten suunnittelija ja järjestäjä, elintarvikesiivooja, it-alan insinööri, salkkuassistentti, kotiäiti, sairaanhoitaja-AMK, ohjelmistotalon projektipäällikkö, tradenomi, terveydenhoitaja-AMK, kääntäjä, tekninen asiantuntija.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Parhaat asiat urallani ovat kaikuja teinityttöydestä. Teinitytöt ovat tietoisia, tarkoituksellisia ja taitavia, kirjoittaa Linda Liukas.

Kolumni

Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä.
> Kaikki kolumnit löydät täältä
> Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
Kun aikuiset pitävät jotain oikein typeränä, sen sanotaan sopivan teinitytöille. On helppoa vähätellä kaikkea, mitä teinitytöt rakastavat. Poptähtijulisteille, pehmoeläimille, vaatekasoille ja polaroid-kuville voi turvallisesti pyöritellä silmiä.

Teinityttöjä pidetään vähän avuttomina ja aivottomina.

Olen täysin eri mieltä. Teinitytöt ovat tietoisia, tarkoituksellisia ja taitavia.

Vierailin viime syksynä Aalto-yliopistossa ja tapasin lukioikäisiä teknologia-alasta kiinnostuneita tyttöjä. He olivat huolissaan ilmastonmuutoksesta, vanhusten muistisairauksista ja transsukupuolisten oikeuksista. Teinitytöt halusivat käyttää teknologiaa näiden ongelmien korjaamiseen.

Yhtäkään lisätyn todellisuuden deittisovellusideaa tytöt eivät esitelleet.

Teitä ei saa vähätellä. Eikä teidän tarvitse vähätellä itseänne.

Ja kaikki te ihanat teinitytöt. Teitä ei saa vähätellä. Eikä teidän tarvitse vähätellä itseänne.

Kun minä olin kuusitoista, päätin, että en koskaan pyydä anteeksi sitä, että yritän niin paljon.

Parhaat asiat urallani ovat kaikuja teinityttöydestä. Se, miten innostuin Al Goresta ja opettelin koodaamaan. Pelaamalla loputtomasti Star Wars -roolipeliä verkossa opin rakentamaa kokonaisia maailmoja. Seuraamalla idoleitani, kuten Tove Janssonia, Edith Södergrania ja Armi Ratiaa ymmärsin, kuinka luottaa omaan sisäiseen ääneen.

Teinitytöt, tuokaa unelmat, kirkkaat värit, pakahduttavat tunteet ja kikatuksen keveys myös alueille, joissa niistä ei osata edes haaveilla.

Kun minä olin viisitoista, minulla oli Caterpillarin maihinnousukengät, miinus nelosen lasit ja liian iso ruskea huppari. Minun sukupolveni opiskeli meikkausohjeet samoista rullalle luetuista Demi-lehdistä.

Nyt teillä on YouTube ja sen loputon valikoima kosmetiikkatutoriaaleja, roolimalleja ja mahdollisuuksia.

Kun minä olin neljätoista, olin herkkä hymyilemään, kova viittaamaan, ja minulla oli hyvin häilyvä käsitys tulevasta. Minun sukupolvelleni kuului Spice Girls ja Girl Power, mutta teille kuuluu Lady Gaga, Cardi B, ja kaikki ne polut, joita oma, outo ääni mahdollistaa.

Teinitytöt, tuokaa unelmat, kirkkaat värit, pakahduttavat tunteet ja kikatuksen keveys myös alueille, joissa niistä ei osata edes haaveilla. Musiikki, elokuvat ja muoti palvovat jo valmiiksi teitä. Haluaisin nähdä miltä näyttää teinityttöjen näköinen ohjelmointi, politiikka, filosofia tai matematiikka.

Tämän päivän teinityttöjen mielikuvituksesta syntyy huomispäivän teknologia, tiede, taide ja yhteiskunta. Nykypäivän tyttöjä katsoessa tulevaisuus hymyilyttää.

WhatsApp on ostoskeskus, jossa maleksitaan, Instagram intiimi päiväkirja, Jodel yleisen vessan ovi, johon kirjoitellaan, mitä sattuu.

Entä sitten vanhemmat? Ymmärrän, että etenkin viime aikojen tapahtumien vuoksi monia vanhempia pelottaa, mitä tyttären puhelimessa tapahtuu ja millaisia uhkia oma lapsi kohtaa.

Tämän päivän teinitytöt ovat kasvaneet netin kanssa ja tarkastelevat todellisuutta ruudun läpi. Muita vaihtoehtoja ei oikein ole. Teinityttö sulkee huoneensa oven, mutta avaa ikkunan maailmaan. WhatsApp on ostoskeskus, jossa maleksitaan, Instagram intiimi päiväkirja, Jodel yleisen vessan ovi, johon kirjoitellaan, mitä sattuu. Paluuta tietokoneettomaan maailmaan ei ole, eikä Snapchattiin uppoutumiselle ole helppo asettaa "kotiintuloaikaa".

Puhelimeen uppoutunut teinityttö voi ärsyttää ja huolestuttaa. Joskus vanhempien oma nostalgia estää osallistumasta nuoreen elämään. Oman lapsuuden korttipelejä, kasetteja tai käpylehmiä ei ole, mutta sukupolvilla on silti paljon yhteistä. Puhelimen kautta harjoitellaan samoja yhdessäolon, viihtymisen, uteliaisuuden ja oppimisen taitoja kuin aikaisemminkin. Vanhempien opastus, läsnäolo ja kiinnostus ovat tärkeitä - myös netissä.

Tässä muutama neuvo aikuisille:

Kuuntele. Teinitytöt kohtaavat sosiaalisia paineita, joita meidän nuoruudessamme ei ollut. Kuuntele huolia, älä vähättele. Mutta yhtään kuvaa, jota ei voisi laittaa Ylen etusivulle, ei pidä nettiin ladata. Muistuta, että teinityttö on vahva, pystyvä, rohkea ja voi kontrolloida itse, mitä tekee ja mitä julkaisee.

Varmista, että teinityttö löytää internetistä turvallisia yhteisöjä ja omia ihmisiään. Parhaimmillaan netti mahdollistaa sen, että oman kiinnostuksen ympärille voi löytää tukea ympäri maailmaa. Pidä huolta, että teini altistuu myös uutisille, podcasteille ja kirjoille, eikä vain Instagramin julkkisjuoruille.

Muistuta, että maailma on isompi ja kiinnostavampi paikka kuin se, kenen Snapchattia kommentoidaan eniten. Emme ole koskaan ennen eläneet ajassa, jossa huippuyliopistojen opinto-ohjelmat vaikka biotekniikan tai renessanssitutkimuksen osalta ovat avoimesti jaossa - eikä ketään kiinnosta opiskelijan ikä.

Tutustu. Internet mahdollistaa itseilmaisun ihan uudella tavalla. Nuoren Instagram voi kertoa sirpaleisen, kauniin ja moni-ilmeisen kertomukseen yhdestä ihmiselämän erikoisimmista vaiheista, vaikka vanhemmalle puhuminen voi olla muuten vaikeaa. Pyydä lupa seurata teinityttöä. Ei kontrollin, vaan tutustumisen takia.

Linda Liukas

Kirjoittaja on lastenkirjailija, kuvittaja ja keskinkertainen koodari, joka uskoo, että maailmasta tulee parempi paikka kun tietojenkäsittelyn ammattilaisten lisäksi tarinankertojat, tutkijat ja taivaanrannanmaalarit innostuvat teknologiasta.

Tilaa Ylen uutiskirjeitä!

Saat Ylen parhaat sisällöt suoraan sähköpostiisi!
Siirry tilaamaan

# data[].attributes.attachment_link.title
Linda Liukkaan kolumni: Tulevaisuus on teinityttöjen

# data[].attributes.attachment_link.description
Parhaat asiat urallani ovat kaikuja teinityttöydestä. Teinitytöt ovat tietoisia, tarkoituksellisia ja taitavia, kirjoittaa Linda Liukas. Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina Kun aikuiset pitävät jotain oikein typeränä, sen sanotaan sopivan teinitytöille. On helppoa vähätellä kaikkea, mitä teinitytöt rakastavat.

# data[].attributes.body
Aihe on ajankohtainen.

Kirjoittaja kertoo tosielämän tapahtumista, esimerkiksi ajankohtaisista uutisaiheista.

Usein hän kertoo myös esimerkkejä omasta elämästään. Teksti on usein henkilökohtainen.

Tyyli on kriittinen, kärjistävä: kirjoittajalla on tosi vahva mielipide.

Usein hän liioitteleekin.

Kirjoittaja käyttää huumoria, jos se sopii aiheeseen.

Kolumnin ulkoisia tuntomerkkejä:

tekstilaji mainitaan tekstin alussa

kirjoittajan kuva ja nimi

kirjoittajasta kerrotaan jotain