# data[].attributes.headline
Så meget ris er der blevet dyrket indenfor de seneste år.

# data[].attributes.subject
Så meget ris er der blevet dyrket indenfor de seneste år.

# data[].attributes.headline
Løsning på en mere miljøvnelig måde at dyrke ris på

# data[].attributes.subject
Løsning på en mere miljøvnelig måde at dyrke ris på

# data[].attributes.body
Ris er den primære fødekilde for halvdelen af jordens befolkning.
Det er bare sådan at traditionel risdyrkning udleder metan, som er en drivhusgas der er 34 gange så kraftig som CO2. Grunden til at det udleder metan er når de her afgrøder ligger i de oversvømmede vandmarker danner det under vandet i jorden en metanbakterie, som dermed udleder metan.

En løsning på en mere klimavenlig måde at dyrke ris på kan være, at gøre ligesom Andreas de Neergaard, der er prodekan ved Københavns Universitet.
Han foreslår at man kan ilte jorden, det vil sige at man skal lave dræne jorden for vand i periodevis, så metanbakterien ikke kan få tid til at danne sig.

# data[].attributes.body
10% af den smalede menneskelige udledning af methan fra risdyrking.
Ris dyrkes i kunstige våde områder, hvor methanbakterien trives veldig godt.
Når risplanterne skal spire er marken dækket af vand,  som også regelmæssigt oversvømmes, det danner iltfrie forhold som er gode forhold for methanbakterierne.

# data[].attributes.body
https://dca.au.dk/fileadmin/user_upload/NH/OEvelse_forgaering_hos_droevtyggere_m_bilag.pdf

https://www.danishadventurer.dk/tag-paa-cykeltur-i-ubud-og-se-rismarker/#.Xk5fUBNKjBI
https://verdensbedstenyheder.dk/nyheder/simpel-metode-giver-klimavenlige-ris/

https://biologi.gyldendal.dk/forloeb/klima-og-fremtid/foedevareproduktion-og-klima/kapitler/risdyrkning

https://www.experimentarium.dk/klima/metan-ch4/

https://prezi.com/naniwrvbmli_/koens-fordjelse/

https://www.experimentarium.dk/klima/drivhusgasser/

https://biologi.gyldendal.dk/forloeb/klima-og-fremtid/foedevareproduktion-og-klima/kapitler/risdyrkning

https://www.google.com/search?q=rice+cultivation+statistics&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ved=2ahUKEwi5-4Sy9d_nAhXD8qQKHXT9CHkQ_AUoAXoECAwQAw&biw=1440&bih=789&safe=active&ssui=on#imgrc=D7Q9TwyvC6k0_M

https://www.google.com/search?q=drivhusgasser&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ved=2ahUKEwiRtNrY9N_nAhUKzKQKHR21BrMQ_AUoAXoECBMQAw&biw=1440&bih=789&safe=active&ssui=on#imgrc=JRSkp7a79TPDOM

https://www.google.com/search?q=drivhusgasser&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ved=2ahUKEwi6luS99t_nAhXH2KQKHSpXDIMQ_AUoAXoECBEQAw&biw=1440&bih=789&safe=active&ssui=on#imgrc=L4B1dcUUJYm7aM

# data[].attributes.body
Hovedsageligt dannes metangas af bakterier, som omdanner organisk materiale i iltfattige miljøer.

Naturlig metan bliver dannet ved omdannelsen af organisk materiale i sumpe og haver, sammen med maverne på drøvtyggere og fra insekter.

# data[].attributes.body
Drivhusgasser er en bestemt form for atmosfæregasser der kan absorbere de strålinger som der udgives fra jorden. Gasserne optager strålingerne og opvarmer atmosfæren.
Gennemsnitstemperaturen ligger på omkring 15  grader, uden drivhusgasser ville temperaturen ligge på ca -19 grader. Gasserne er både gode og dårlige, de er gode på den måde at de er med til at holde os folk i live i forhold til varme, men mennesket kan også blive overophedet, og det er et vippebræt. Her for tiden er der meget snak om at der er for mange drivhusgasser i atmosfæren, da temperaturen stiger.

# data[].attributes.body
Når koen prutter udgives et stof ved navn metan, metan er ligesom co2 med til at holde varmen tilbage, faktisk er methan ca 21 gange mere effektiv til at holde varmen tilbage, i forhold til co2.
problemet i forhold til methanen er når der er så meget methan at det ikke kan blive frigivet, da drivhuseffekten gør sådan at ikke alt kan blive frigivet, og det er med til at få temperaturen med til at stige.

# data[].attributes.body
En ko har fire maver. Til at starte med kommer den ned til   den første af maverne nemlig vommen. Vommen optager det første nedbrydning af maden.  Efter vommen kommer maden videre maven som hedder netmaven. Netmaven har den funktion at den kan sortere det tyggede foder og lader derefter kun det fineste foder komme videre til bladmaven. Bladmaven har den opgave at tage alt væsken fra maden og dele ud til blodet. Til sidst er det løben. Den udskiller saltsyrere, så svampe,baktereir eller lignende bliver dræbt