# data[].attributes.body
Artikel om hvad virus egentlig er

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvad tænker du, når du hører ordet virus?

Måske tænker du på en virus, som din computer kan få. Lige for tiden tænker mange nok på corona-virusset. Det fylder nemlig virkelig meget i verden lige nu. De fleste er nok med på, at det for det meste ikke er godt at blive smittet med et virus. Men hvad er et virus egentlig helt præcist?

Det forklarer vi her.

Hvad er et virus?

I dine celler er dine gener. Dine gener ligger gemt i store molekyler, der hedder DNA. De bliver oversat til RNA, som fortæller cellerne i din krop, hvordan de skal opføre sig.

Et virus er en lille pakke DNA eller RNA, der kan på dine celler. Virus er altså ikke i sig selv levende, men det kan ved at bruge dine celler alligevel få en slags liv, gøre dig syg og formere sig. Læs mere om DNA her.

Et virus er altså en pakke RNA eller DNA, som er meget mindre end en celle. Det er så småt, at du skal bruge et kraftigt mikroskop for at kunne se det.

Et virus kan ikke formere sig af sig selv. Men det vil det gerne. For at formere sig, angriber virusset derfor en celle, som det kan overtage. Celler kan nemlig formere sig ved at lave en kopi af sig selv. Det kaldes for celle-deling. Virusser får altså en slags liv ved at angribe celler.

Virus kan angribe celler hos for eksempel dyr, mennesker, planter, svampe og endda mikro-organismer som bakterier. Læs mere om celler her.

Uden om virussets DNA eller RNA er der et beskyttende lag. Det er en skal, som består af proteiner. Protein-skallen kan hægte sig fast i en anden celle, som virusset så kan trænge ind i.

Forestil dig, at det er lidt ligesom, når en sørøver kaster et reb over på et andet skib for at kravle derover og overtage det.

Når et virus har overtaget en anden celle, kopierer det sig selv en masse gange. Til sidst dør den celle, som er blevet angrebet, og kopierne spreder sig derfor ud i resten af kroppen, hvor de går på jagt efter nye celler, som de kan angribe.

I denne proces ændrer DNA'et eller RNA'et i virusset sig en lille smule. Det betyder, at der hele tiden dannes typer af virusser, som er lidt anderledes end det originale. Man siger, at virusset muterer.

Hvad sker der, hvis man får et virus?

Der findes flere tusinde forskellige typer af virusser. Men det er langt fra alle, som kan angribe mennesker. Mange virusser kan faktisk kun angribe én art. Det skriver Den Store Danske Encyklopædi.

Nogle virusser kan angribe dine celler, uden at du får en sygdom. Andre virusser kan give dig alle mulige forskellige sygdomme. Hvilken sygdom du får, kommer an på, hvilket virus du er blevet smittet med.

Nogle virusser kan give sygdomme som forkølelse, dårlig mave eller influenza. Den slags virusser er normalt ikke så farlige. Det er sådan en type, som corona-virusset hører ind under. Faktisk er det corona-virus vi oplever nu, bare et ud af en hel corona-familie med typer af virusser. Det skriver Videnskab.dk.

De fleste typer af corona giver en mild forkølelse. Så du har sikkert haft en type af corona-virus på et eller andet tidspunkt i dit liv. Mange fugle eller pattedyr kan bære corona-virus. Når virusset smitter fra et dyr til et menneske, så kan det være farligt. Og det er dét, som er sket med den nye type af corona-virus.

Når vi får virus fra en anden art, har ingen mennesker haft det virus før. Derfor er der ingen, der har modstand mod virusset - det vi kalder at være immune - og virusset kan sprede sig uhæmmet. Læs mere om immunitet i sidste afsnit.

Den nye type af corona-virus giver sygdommen COVID-19. Det står for Corona Virus Disease 2019. Udover COVID-19 findes der også virusser, som er langt mere alvorlige at få. Det kan være virusser, som kan give dig alvorlige sygdomme som HIV, gul feber eller hunde-galskab.

Hvordan smitter virus?

Virusser smitter typisk gennem dråber (blod, spyt, afføring, opkast og så videre) som man på en eller anden måde kommer i kontakt med - altså, at man rører ved det, og får det ind i kroppen gennem for eksempel øjnene, næsen eller munden.

Det kan for eksempel være, når en smittet hoster eller nyser. Her spreder virusset sig cirka en meter fra den, der hoster. Hvis man hoster eller nyser ned i sin hånd, kan virusset smitte via et håndtryk, eller via noget som den smittede har rørt ved - for eksempel et håndtag eller snoren fra loftet i bussen. Det skriver Sundhed.dk.

Når et virus smitter fra et dyr til et menneske, så kan det være gennem et bid, eller hvis man spiser det smittede dyr.

Virus kan også smitte gennem fødevarer. Det kan være, at den, der har lavet maden, ikke har vasket sine hænder ordentligt. Det kan også være, at maden har været i kontakt med forurenet vand, som indeholder spor efter opkast eller afføring.

Det er derfor, at det er en god idé at vaske sine hænder grundigt og at hoste ned i sit ærme.

Hvordan kæmper man mod et virus?

Din krop har sit helt eget forsvar mod sygdomme, som hedder immun-systemet. Hvis der kommer noget ind i kroppen, som ikke hører til der, så begynder immun-systemet at kæmpe imod det. Det gælder blandt andet for bakterier, svampe, parasitter og altså også virusser. Det skriver Sundhed.dk.

Når immunsystemet har bekæmpet et virus-angreb, bliver der nogle såkaldte "huske-celler" tilbage i kroppen. De kan huske, hvordan det bestemte virus ser ud, og derfor er de klar til at gå til angreb, hvis virusset forsøger at vende tilbage. Sådan udvikler du immunitet - det vil sige, at du kan modstå et angreb fra en virus, som derfor ikke kan gøre dig syg.

Det er derfor, at man bliver vaccineret. Når du bliver vaccineret, så sprøjter man nemlig små eller svage udgaver af et virus ind i kroppen. En vaccine træner herefter dit immunsystem i at se, hvordan fjenden ser ud. På den måde danner kroppen de vigtige "huske-celler", før du overhovedet er blevet smittet med det frygtede virus. Derfor er dit immunsystem forberedt på angreb, hvis virusset dukker op. Det skriver hjemmesiden Sundhedsguiden.

Da corona-virusset er helt nyt, findes der ikke en vaccine imod det endnu. Men forskere fra hele verden arbejder på sagen. Men det er ikke noget, som man bare lige gør. En gruppe forskere er i gang med at lave en vaccine på rekord tid. Alligevel regner de med, at der går halvandet år før de har lavet en vaccine, som er klar til at blive brugt på mennesker. Det skriver Videnskab.dk.

# data[].attributes.attachment_link.title
Du har hørt om corona-virusset - men hvad er et virus egentlig?

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad tænker du, når du hører ordet virus? Måske tænker du på en virus, som din computer kan få. Lige for tiden tænker mange nok på corona-virusset. Det fylder nemlig virkelig meget i verden lige nu. De fleste er nok med på, at det for det meste ikke er godt at blive smittet med et virus.

# data[].attributes.body
Du kan få sparring af dine naturfagskonsulenter på telefon eller mail, hvis du har brug for naturfaglig eller naturfagsdidaktisk sparring.
Ulrich Pedersen Dahl, upda@ucl.dk, tlf. 40241071, eller
Ole Andersen, olan@ucl.dk,
tlf. 21773878
Vi kan også holde et videomøde med dig.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Find hjælp og gode råd til undervisning og faglig udvikling hjemmefra i forbindelse med COVID-19 her:

Siderne vil løbende blive opdateret.

Yderligere information

Uddannelses- og daginstitutioner kan desuden finde svar på ofte stillede spørgsmål om coronavirus på uvm.dk/corona. Børne- og Undervisningsministeriet opdaterer løbende denne side med relevant information.

Du kan også finde information samt spørgsmål & svar vedrørende sundhedsfaglige forhold omkring coronavirus og de seneste nyheder og anvisninger fra de danske myndigheder på coronasmitte.dk.

# data[].attributes.attachment_link.title
Gode råd til undervisning i forbindelse med COVID-19 - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Selvom alle elever er sendt hjem, er det regeringens mål, at eleverne skal have så meget undervisning som muligt i den periode, hvor de ikke skal møde fysisk op på deres uddannelsesinstitution. På emu.dk er der samlet en række gode råd til, hvordan lærere og ledere griber denne uvante undervisningssituation an.

# data[].attributes.body
Vær opmærksom på dine elevers alder og på, hvilken adgang de har til en device i hjemmet.
Overvej, hvilket stof, du kan servere som fjernundervisning. Husk at man ikke kan træne sig til en forståelse, som man ikke har. Hvilken forståelse skal eleverne have med sig ud af det arbejde, du sender til dem, og hvordan kan du få indblik i, om de har den forståelse?

# data[].attributes.headline
Hvordan kan du kommunikere med dem undervejs?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan du kommunikere med dem undervejs?

# data[].attributes.body
Overvej, om du på en eller anden måde skal kunne kommunikere ud til eleverne undervejs. Fx ved at du laver små videoer til dem, eller at de kan maile til dig - eller skrive i aula. I kan også bruge min-uddannelse, google-drev eller lign. Men din stemme og dit smil kan betyde meget, for at dine elever bevarer deres motivation undervejs i fjernundervisningsperioden. Ingen portal eller device kan nogensinde erstatte dig og den kontakt, du har med eleverne. Men måske kan du gøre ting, som gør at kontakten delvist er der. Screencastify kan bruges til at optage skærmen (og evt. med billede) - eller du kan bruge Skoletube og WeVideo, hvor du kan uploade videoer til en kanal. Overvej at få dine elever til at gøre det samme. De kan få meget ud af at imitere dine videoer, og det, du gør. Alternativt kan du dele videoer, du har fundet egnede, som andre har fremstillet.

# data[].attributes.body
Lad børnene være med til at udfylde en plan for dagens program. Hvad skal vi lave i dag af skoleting - og hvilken rækkefølge. Hvornår skal der være frikvarter, bevægelse osv. Giv dine børn medindflydelse på, hvordan deres hjemme-skoledag skal se ud.

# data[].attributes.body
Hvis du giver opgaver til dine elever, så tænk over, hvordan du kan give dem feedback undervejs. For mange betyder det utrolig meget for deres motivation, at der er en modtager af deres arbejde. Og dine øjne har en anden vægt end mors eller fars, eller hvem der nu kigger med hjemme på elevernes arbejde. Du kan skrive til dem, eller sende små film hvor du kommenterer på deres arbejde. Tænk over, hvordan du får motivationen fremmet hos dine elever i de kommende dage og uger.

# data[].attributes.body
Lad børnene være med til at lave mad og få en god snak om de råvarer vi bruger:
Hvor kommer de fra?
Hvorfor importerer/eksporterer vi varer?
Hvordan er det lige med CO2-aftrykket?
...

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du nyheder fra DR og alle vores TV og Radio kanaler live og on demand - når du har lyst.

# data[].attributes.body
Kender du testoteket. Her er eksempler på masser af små sjove eksperimenter/forsøg eleverne kan lave hjemme med helt almindelige hverdagsting

# data[].attributes.attachment_link.description
Testoteket er en samling naturvidenskabelige undersøgelser til alle fag og alle klassetrin. Find aktiviteter til din undervisning på Testoteket.

# data[].attributes.body
Værterne i denne BBC-serie for børn om vilde naturvidenskabelige opfindelser er de kendte modellervoksfigurer Walter og Trofast
Filmen præsenterer på underholdende og lidt skæv måde en række velkendte transportmidler. Den omhandler mere de enkelte opfinderes drømme og ihærdige indsats for at gøre ideer til virkelighed end teknologien bag deres transportmidler
Der er forslag til spørgsmål i den pædagogiske vejledning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Værterne i denne BBC-serie for børn om vilde naturvidenskabelige opfindelser er de kendte modellervoksfigurer Walter og Trofast (Wallace and Gromit). Udsendelsens fællesnævner er transport, og det starter med russeren Mikhail Puchkov, der har lavet sin egen pedaldrevne mini-ubåd. Cedric Lynch fra England har konstrueret el-motorer, siden han var barn, og nu laver han sine egne el-motorcykler, der deltager i racerløb på Isle of Man. Engelske Charles Osmond Frederick fik i 1973 patent på en flyvende tallerken, der kan flyve på laserstråler og brasilianske Leik Myrabo har videreudviklet ideen. Hans forsøgsmodel fungerer ved, at laserens lysmotor superopvarmer et snurrende luftfartøj, så luften under det eksploderer, og det drives opad. Clive Sinclair opfandt både lommeregner, det digitale armbåndsur og den første engelske pc, men har også skabt en overdækket cykel. En endnu mere berømt engelsk opfinder er Isambard Kingdom Brunel, der ud over tog, skibe og broer også i 1847 lavede verdens første vakuumrør til transport. Ideen er, at hvis man i et forseglet rør kan mindske lufttrykket i den ene ende (fx med en "støvsuger"), vil en genstand i røret blive drevet fremad med høj hastighed. Det lykkedes også i det små, men datidens teknik tillod ikke at lave rør, der var tilstrækkeligt lufttætte til, at systemet kunne virke permanent og da slet ikke med et helt tog, sådan som Brunel drømte om.

Den pædagogiske vejledning retter sig mod faget natur/teknologi i 4.-5. klasse. Udsendelsen præsenterer på en underholdende og lidt skæv måde en række velkendte transportmidler. Vi bliver bl.a. præsenteret for en pedaldreven u-båd, el-motorcykler og et luftfartøj med lysmotor. Udsendelsen omhandler mere de enkelte opfinderes drømme og ihærdige indsats for at gøre ideer til virkelighed end teknologien bag deres transportmidler eller disses betydning i dagligdagen. Opfindernes entusiasme og stolthed over deres opfindelser er motiverende og smittende. Filmen vil derfor egne sig glimrende som optakt til elevernes eget arbejde med opfindelser eller til elevernes egne undersøgelser om transportmidler inden for de områder som filmen præsenterer.

Hertil findes pædagogisk vejledning

# data[].attributes.attachment_link.description
Værterne i denne BBC-serie for børn om vilde naturvidenskabelige opfindelser er de kendte modellervoksfigurer Walter og Trofast (Wallace and Gromit). Udsendelsens fællesnævner er transport, og det starter med russeren Mikhail Puchkov, der har lavet sin egen pedaldrevne mini-ubåd.

# data[].attributes.body
Natur/teknologi og biologi
Serie på 8 udsendelser (DR2) der kommer langt omkring:
1 Befrugtning
2 Fosteret udvikling
3 Udvikling fra 1-5 år
4 Udvikling fra 6-11 år
5 Pubertet
6 Voksen
7 Kroppens byggesten
8 Kroppens regeneration

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Line Friis præsenterer første del af den engelske dokumentarserie "Body in numbers", som fortæller om det menneskelige fosters tilblivelse. Hver af os består af 100 billioner celler, der alle stammer fra den celle, der blev til ved undfangelsen. Vi arver 23 kromosomer fra hver af vore forældre, men selv to søskende er helt forskellige, for vi rummer enorme mængder forskelligt dna. Selve undfangelsen er også et mirakel, hvor 400 millioner sædceller begiver sig på den 7 meter lange tur fra mandens pung til kvindens æggeledere. Sædcellerne er så små, at turen svarer til, at et menneske skulle svømme 270 kilometer gennem tyk sirup, så det er ikke overraskende, at kun et par hundrede sædceller når frem til ægget, hvor bare en af dem bliver den endelige vinder. Efter 36 timer deler det befrugtede æg sig, og allerede efter tre uger er titusindvis af specialiserede celler gået i gang med at udvikle hjerne, rygmarv, hjerte osv. Allerede efter 14 uger tisser det lille foster i fostervandet, som moderens krop udskifter hver tredje time, hvilket giver 700 liter rent fostervand på ni måneder. Hjertet har efter 14 uger allerede slået 11 millioner gange, og det vil gennem vores liv fortsætte med hver dag at pumpe 8000 liter blod rundt i kroppen for at nå ud til de 40 millioner blodkar, der tilsammen strækker sig 100.000 kilometer! I et andet indslag fortælles om Gunther von Hagens udstilling af døde mennesker, der bl.a. dyrker sport og sex. De frivilligt donerede kroppe er præpareret ved hjælp af teknikken plastination, som involverer brug af formalin, acetone og silikone og forklares i detaljer.

Den pædagogiske vejledning retter sig mod fagene natur/teknologi og biologi i 5.-7. klasse. Denne pædagogiske vejledning giver forslag til arbejdet med udsendelsens emner, det menneskelige fosters udvikling og sanserne.

Hertil findes pædagogisk vejledning:

# data[].attributes.attachment_link.description
Line Friis præsenterer første del af den engelske dokumentarserie "Body in numbers", som fortæller om det menneskelige fosters tilblivelse. Hver af os består af 100 billioner celler, der alle stammer fra den celle, der blev til ved undfangelsen. Vi arver 23 kromosomer fra hver af vore forældre, men selv to søskende er helt forskellige, for vi rummer enorme mængder forskelligt dna.

# data[].attributes.body
I forbindelse med 200-året for H. C. Ørsteds opdagelse af elektromagnetismen er det oplagt at se en film om denne store danske videnskabsmand - der er opgaver i den pædagogiske vejledning der nok kan tilpasses fjernundervisning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
H.C. Ørsted opdagede elektromagnetismen, der er baggrunden for, at vi i dag har elektricitet overalt i samfundet, men H.C. Ørsted var ikke optaget af, om videnskaben havde et praktisk formål. Han var præget af romantikken og dyrkede naturfilosofien. Han søgte Gud i naturen og efter altings sammenhæng. Johan Olsen fra bandet Magtens Korridorer fortæller den fascinerende historie. Hans hjerte brænder for naturvidenskaben, og når han ikke står på scenen, arbejder han selv som biologisk forsker.

Den pædagogiske vejledning retter sig mod fagene fysik og kemi fra 7. klasse og i ungdomsuddannelserne. Tv-udsendelsen og den tilhørende pædagogiske vejledning lægger op til fysikundervisning med dialog om naturvidenskabelig erkendelse og praktisk undersøgende laboratoriearbejde med to klassiske fysikforsøg. Vejledning kommer desuden med ideer til at sætte Ørsteds tanker og forsøg ind i en tværfagligt samarbejde med fx fagene historie og dansk. Den pædagogiske vejledning indeholder konkrete forslag til undervisningen samt et skema, der fungerer som en oversigt over tv-udsendelsens tællertal, dens indholdselementer og ideer til undervisningen.

Hertil findes pædagogisk vejledning:

7. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Indholdsbeskrivelse: H.C. Ørsted opdagede elektromagnetismen, der er baggrunden for, at vi i dag har elektricitet overalt i samfundet, men H.C. Ørsted var ikke optaget af, om videnskaben havde et praktisk formål. Han var præget af romantikken og dyrkede naturfilosofien. Han søgte Gud i naturen og efter altings sammenhæng.

# data[].attributes.body
Geografi-quiz

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Seterra er et udfordrende uddannelses-geografispil, med mere end 250 forskellige øvelser. Lær om lande, hovedstæder, oceaner, flag og byer i Afrika, Europa, Sydamerika, Nordamerika, Asien og Oceanien! Seterra har eksisteret siden 1997, er oversat til 40 forskellige sprog, og er blevet elsket af mennesker over hele verden.

# data[].attributes.attachment_link.description
Seterra er et udfordrende uddannelses-geografispil, med mere end 250 forskellige øvelser. Lær om lande, hovedstæder, oceaner, flag og byer i Afrika, Europa, Sydamerika, Nordamerika, Asien og Oceanien! Seterra har eksisteret siden 1997, er oversat til 40 forskellige sprog, og er blevet elsket af mennesker over hele verden.

# data[].attributes.body
Artikel, på engelsk, der giver et indblik i de forskellige strategier for inddæmning af virus.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Health

By

Warning: This graphic requires JavaScript. Please enable JavaScript for the best experience.

PLEASE NOTE

The Washington Post is providing this story for free so that all readers have access to this important information about the coronavirus. For more free stories, sign up for our daily Coronavirus Updates newsletter.

After the first case of covid-19, the disease caused by the new strain of coronavirus, was announced in the United States, reports of further infections trickled in slowly. Two months later, that trickle has turned into a steady current.

[Lea en español | Leggi in italiano | اقرأ هذا المقال بالعربية | Lire en français | 日本語で読む | به فارسی بخوانید | L eia em português | Читать по русски | Lesen Sie auf Deutsch | Lees in het Nederlands | Prečítajte si po Slovensky | বাংলায় পড়ুন | हिंदी में पढ़ें]
Hover to explore the number of cases over time. [Sign up for our Coronavirus Updates newsletter to track the outbreak. All stories linked within the newsletter are free to access.]
This so-called exponential curve has experts worried. If the number of cases were to continue to double every three days, there would be about a hundred million cases in the United States by May.

That is math, not prophecy. The spread can be slowed, public health professionals say, if people practice " social distancing " by avoiding public spaces and generally limiting their movement.

Still, without any measures to slow it down, covid-19 will continue to spread exponentially for months. To understand why, it is instructive to simulate the spread of a fake disease through a population.

We will call our fake disease simulitis. It spreads even more easily than covid-19: whenever a healthy person comes into contact with a sick person, the healthy person becomes sick, too.

In a population of just five people, it did not take long for everyone to catch simulitis.

In real life, of course, people eventually recover. A recovered person can neither transmit simulitis to a healthy person nor become sick again after coming in contact with a sick person.

Let's see what happens when simulitis spreads in a town of 200 people. We will start everyone in town at a random position, moving at a random angle, and we will make one person sick.

Notice how the slope of the red curve, which represents the number of sick people, rises rapidly as the disease spreads and then tapers off as people recover.
[Mapping the spread of the coronavirus in the U.S. and worldwide]
Our simulation town is small - about the size of Whittier, Alaska - so simulitis was able to spread quickly across the entire population. In a country like the United States, with its 330 million people, the curve could steepen for a long time before it started to slow.

When it comes to the real covid-19, we would prefer to slow the spread of the virus before it infects a large portion of the U.S. population. To slow simulitis, let's try to create a forced quarantine, such as the one the Chinese government imposed on Hubei province, covid-19's ground zero.

Whoops! As health experts would expect, it proved impossible to completely seal off the sick population from the healthy.

Leana Wen, the former health commissioner for the city of Baltimore, explained the impracticalities of forced quarantines to The Washington Post in January. "Many people work in the city and live in neighboring counties, and vice versa," Wen said. "Would people be separated from their families? How would every road be blocked? How would supplies reach residents?"

As Lawrence O. Gostin, a professor of global health law at Georgetown University, put it: "The truth is those kinds of lockdowns are very rare and never effective."

Fortunately, there are other ways to slow an outbreak. Above all, health officials have encouraged people to avoid public gatherings, to stay home more often and to keep their distance from others. If people are less mobile and interact with each other less, the virus has fewer opportunities to spread.

Some people will still go out. Maybe they cannot stay home because of their work or other obligations, or maybe they simply refuse to heed public health warnings. Those people are not only more likely to get sick themselves, they are more likely to spread simulitis, too.

Let's see what happens when a quarter of our population continues to move around while the other three quarters adopt a strategy of what health experts call " social distancing."

More social distancing keeps even more people healthy, and people can be nudged away from public places by removing their allure.

"We control the desire to be in public spaces by closing down public spaces. Italy is closing all of its restaurants. China is closing everything, and we are closing things now, too," said Drew Harris, a population health researcher and assistant professor at The Thomas Jefferson University College of Public Health. "Reducing the opportunities for gathering helps folks social distance."

To simulate more social distancing, instead of allowing a quarter of the population to move, we will see what happens when we let just one of every eight people move.

The four simulations you just watched - a free-for-all, an attempted quarantine, moderate social distancing and extensive social distancing - were random. That means the results of each one were unique to your reading of this article; if you scroll up and rerun the simulations, or if you revisit this page later, your results will change.

Even with different results, moderate social distancing will usually outperform the attempted quarantine, and extensive social distancing usually works best of all. Below is a comparison of your results.

Finishing simulations...
[What you need to know about coronavirus]
Simulitis is not covid-19, and these simulations vastly oversimplify the complexity of real life. Yet just as simulitis spread through the networks of bouncing balls on your screen, covid-19 is spreading through our human networks - through our countries, our towns, our workplaces, our families. And, like a ball bouncing across the screen, a single person's behavior can cause ripple effects that touch faraway people.

In one crucial respect, though, these simulations are nothing like reality: Unlike simulitis, covid-19 can kill. Though the fatality rate is not precisely known, it is clear that the elderly members of our community are most at risk of dying from covid-19.

"If you want this to be more realistic," Harris said after seeing a preview of this story, "some of the dots should disappear."
How to prepare for the coronavirus in the U.S. How the coronavirus tanked the markets Millions of tweets peddled conspiracy theories about coronavirus in other countries, an unpublished U.S. report says How epidemics like covid-19 end (and how to end them faster)
Related stories

Harry Stevens

Harry Stevens joined The Washington Post as a graphics reporter in 2019.

About this story

The data for the chart at the top of this story showing the number of reported cases in the United States was collected by the Johns Hopkins University Center for Systems Science and Engineering and is available for download on GitHub. The likely number of actual cases in the U.S. is likely far higher because of problems with the coronavirus test and because many cases are so mild that those infected do not visit a doctor or hospital.

Support the work of our journalists with a subscription to The Post.

All-Access

Get one year for $29
Subscribe
Premium

Get one year for $39
Subscribe View more offers Already a subscriber? Sign in

# data[].attributes.attachment_link.title
These simulations show how to flatten the coronavirus growth curve

# data[].attributes.attachment_link.description
Health By Warning: This graphic requires JavaScript. Please enable JavaScript for the best experience. PLEASE NOTE The Washington Post is providing this story for free so that all readers have access to this important information about the coronavirus. For more free stories, sign up for our daily Coronavirus Updates newsletter.

# data[].attributes.body
Følg biolog og forsanger Johan Olsen på en rejse tilbage i tiden og ind i videnskabens verden for at udforske de største danske videnskabsfolks opdagelser og personligheder.

# data[].attributes.attachment_link.description
Følg biolog og forsanger Johan Olsen på en rejse tilbage i tiden og ind i videnskabens verden for at udforske de største danske videnskabsfolks opdagelser og personligheder.

# data[].attributes.body
Sådan smitter virus

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Et virus er en lille snylter, som udnytter din krop og overtager dine celler.

Hold afstand, begræns fysisk kontakt, vask dine hænder og brug håndsprit.

Det er nogle af de råd, vi hører igen og igen fra myndigheder og sundhedspersonale.

Men hvorfor er det så vigtigt?

Det korte svar er, at det er livsnødvendigt.

Ved at følge de officielle råd er du med til at sikre, at sundhedssystemet ikke kollapser, så alvorligt syge mennesker kan få den behandling, de har brug for.

Det lange svar er en anelse mere komplekst.

Derfor har vi skåret det ud i pap.

Til det har vi fået hjælp af overlæge og professor ved Aarhus Universitetshospital, Lars Østergaard og lektor i virologi ved Københavns Universitet, Troels Høyer Scheel.

Når du nyser eller hoster, udstøder du flere tusinde mikroskopiske dråber, som kan indeholde viruspartikler.

Hvor langt dråberne kan bevæge sig, ved vi ikke præcist.

- Vi kan ikke sige, at virus bremser efter en eller to meter. Men en grundregel er, at jo større afstand du holder, desto mindre er risikoen for at blive smittet eller for at smitte andre.

Og efter 1-2 meter vil de fleste af dråberne være faldet til jorden.

Det siger Lars Østergaard, der er professor ved Institut for Klinisk Medicin på Aarhus Universitet og overlæge på Aarhus Universitetshospital, hvor han behandler patienter, som har Covid-19.

Forskere diskuterer også, om nogle af de mikroskopiske dråber kan blive hængende i luften og på den måde smitte en person, som går forbi helt op til tre timer senere.

Ifølge Lars Østergaard er det 'plausibelt'. Men det udgør i så fald en lille risiko.

Den afgørende faktor er afstand. De officielle anbefalinger lyder på 1-2 meter, og det gælder, selvom du hverken nyser eller hoster.

For når du snakker, udskiller du også mikroskopiske dråber, og det samme gør du, når du trækker vejret tungt - for eksempel på din løbetur.

Overordnet er der to måder at blive smittet på:

Den direkte måde, hvor du inhalerer virus fra for eksempel et nys, eller hvor du 'deler' dråber med en person, der er smittet. Altså for eksempel kysser med en smittet partner.

Den indirekte måde, hvor du rører ved en overflade, der sidder virus på, og efterfølgende gnider dig i øjnene, piller dig i næsen eller tørrer dig om munden, så virus kommer i kontakt med dine slimhinder.

- Prøv at registrér, hvor mange gange i løbet af en time du fører hænderne op til ansigtet for lige at gnide dig i øjnene eller tørre munden. Det er mange, mange gange, siger Lars Østergaard.

Virus kan overleve flere timer og endda flere dage på nogle overflader.

Sæbe har nemlig den geniale egenskab, at det opløser den kappe af fedtmolekyler, som virus er pakket ind i.

Når kappen er væk, bliver virus inaktiv, og det kan ikke længere inficere.

Du kan også bruge håndsprit med 70-85 procent alkohol. Igen er det vigtigt, at du fordeler det grundigt.

Inde i kroppen møder virus dine slimhinder.

De fugtige hinder er en slags indre 'hud', som blandt andet findes i din næse, dine øjne og din mund.

På slimhinderne sidder blandt andet fimrehår, antistoffer og overfladeceller kaldet epitelceller, som hjælper med at holde mikroorganismer ude.

Normalt er slimhinderne altså et værn mod virus.

- Men vores kroppe har aldrig mødt det her virus før. Derfor har vi ingen antistoffer imod det, og slimhinderne kan ikke holde virus ude, siger Lars Østergaard.

Nu spreder virus sig.

Det sker primært i luftvejssystemet, hvor det 'leder' efter celler, som det kan angribe.

Virus går efter kroppens overfladeceller - epitelcellerne - som dækker alle de indre overflader. Blandt andet lungerne.

Virus genkender et overfladeprotein, der sidder på cellerne. Proteinet hedder ACE-2.

Når virus 'ser' ACE-2 ved det, at det skal angribe.

Nu binder virus sig til cellen.

Derefter skyder virus sit genetiske materiale ind i cellen.

Det genetiske materiale indeholder en kode, som virus bruger til at tage kontrol over cellens maskineri.

Virus tvinger blandt andet cellen til at producere proteiner, som holder immunsystemet væk og til at hjælpe med at sammensætte nye kopier af virus.

Virus kan stort set ingenting selv. Det er dine celler, der laver alt arbejdet og fodrer virus med energi.

- Et virus er en lille snylter, som udnytter kroppen ved at omdanne cellerne til virusfabrikker, fortæller Troels Høyer Scheel.

Virus har nu overtaget en celle.

Inden cellen dør, samler den millioner af nye viruspartikler.

Viraene spyttes ud i kroppen, hvor de inficerer andre celler, så milliarder af vira til sidst indtager dit luftvejssystem.

Nu er dine luftveje fyldt med vira.

Men det er ikke sikkert, at du mærker nogle symptomer endnu.

Fra du bliver smittet, til du bliver syg, kan der nemlig gå alt mellem 2-12 dage.

Derfor er det vigtigt, at du følger myndighedernes råd om at beskytte dig selv - og andre. Ellers kører smitten videre.

Læs op

# data[].attributes.attachment_link.title
Skåret ud i pap: Sådan smitter coronavirus

# data[].attributes.attachment_link.description
Et virus er en lille snylter, som udnytter din krop og overtager dine celler. Hold afstand, begræns fysisk kontakt, vask dine hænder og brug håndsprit. Det er nogle af de råd, vi hører igen og igen fra myndigheder og sundhedspersonale. Men hvorfor er det så vigtigt? Det korte svar er, at det er livsnødvendigt.

# data[].attributes.body
Side med masser af læsestof om nogle af de udfordringer vi står overfor i at få en bæredygtig energiforsyning i fremtiden

# data[].attributes.attachment_link.title
Fremtidensenergi.dk | et undervisningssite om energi

# data[].attributes.body
Masser af ideer til aktiviteter i naturen

# data[].attributes.attachment_link.description
Find ude-undervisningsforløb til alle fag og klassetrin i natur og kultur.

# data[].attributes.body
Sådan låner du film og tvudsendelser ved CFU og giver dine elever adgang.

# data[].attributes.body
Mange aktiviteter om vand

# data[].attributes.attachment_link.description
Vandetsvej.dk udvikles og drives af en række af Danmarks store forsyningsselskaber i samarbejde med DANVA. Hjemmesiden har til formål at give let adgang til den nyeste viden om vand, vandforsyning og miljø og kan frit bruges til undervisning. Vi håber, at siden vil inspirere både lærere, pædagoger og elever.

# data[].attributes.body
Aktiviteter om fjernvarme, også der kan laves hjemme.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1,75 mio. boliger opvarmes med fjernvarme!

Men hvad er fjernvarme? Hvilke fordele er der ved fjernvarme? Hvor længe har vi haft fjernvarme i Danmark? Er fjernvarme miljøvenlig? Hvordan kan man spare på varmen?

# data[].attributes.attachment_link.title
Fjernvarmeskolen - alt om fjernvarme for elever og lærerer - info, opgaver og spil

# data[].attributes.attachment_link.description
Fjernvarmeskolen.dk er for elever og lærere, der gerne vil beskæftige sig med opgaver og projekter der vedrører fjernvarme. Hvad er fjernvarme? Er fjernvarme miljøvenlig? Hvor længe har vi haft fjernvarme? På denne hjemmeside får du svar på alle dine spørgsmål vedr. fjernvarme ...

# data[].attributes.body
Aktiviteter om fjernvarme, også der kan laves hjemme.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1,75 mio. boliger opvarmes med fjernvarme!

Men hvad er fjernvarme? Hvilke fordele er der ved fjernvarme? Hvor længe har vi haft fjernvarme i Danmark? Er fjernvarme miljøvenlig? Hvordan kan man spare på varmen?

# data[].attributes.attachment_link.title
Fjernvarmeskolen - alt om fjernvarme for elever og lærerer - info, opgaver og spil

# data[].attributes.attachment_link.description
Fjernvarmeskolen.dk er for elever og lærere, der gerne vil beskæftige sig med opgaver og projekter der vedrører fjernvarme. Hvad er fjernvarme? Er fjernvarme miljøvenlig? Hvor længe har vi haft fjernvarme? På denne hjemmeside får du svar på alle dine spørgsmål vedr. fjernvarme ...

# data[].attributes.attachment_link.title
Naturfag - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Nedenfor finder du inspiration og undervisningsforløb, der er velegnede til fjernundervisning i faget. Forløbene er målrettet elever i 6.-10. klasse og opdelt på klassetrin.