# data[].attributes.body
ארצה לשלב סרטון זה בסוף השיעור ולאחר למידת יצירה (אחת או שתיים) של רחל המשוררת. אני חושבת שהסרטון הנ"ל עשוי לתרום רבות להיכרות עמה והוא מעניין. מסמכים אשר כתבה על חייה, ועד היום שמורים בארכיון. מרתק לצפות ולסגור שיעור באמצעותו. אני חושבת שאפשר לפתח דיון פורה בכיתה ולעלות שאלות/תהיות/מחשבות גם בקשר למכתבים וגם בקשר לחייה. ואולי גם לדון בשאלה האם כדאי לנו כיום לתעד דברים אשר יזכרו לעד.שמי: רון ממן-בכר

# data[].attributes.body
ארצה לשלב סרטון זה כפתיח לשיעור על רחל המשוררת. אני חושבת שתחילה, כדאי ללמוד על היוצרת, על קורות חייה ופועלה, ולאחר מכן להיכנס בעובי הקורה ולחשוף את התלמידים ליצירות. ישנה חשיבות גדולה להיכרות עם המשורר/משוררת טרם לימוד היצירות (הרבה פעמים היצירות מתקשרות באופו ישיר עם חייהם ועשויים לשפוך אור על היצירה והעניין בה). כך אני מלמדת את תלמידיי ומשלבת סרטונים רבים אודות המשורר.

שמי: רון ממן-בכר.

# data[].attributes.headline
אשלב סרטון זה באמצע 

# data[].attributes.body
אשלב סרטון זה באמצע ההוראה של הסיפור "הניה". לאחר קריאת הסיפור והדיון במשמעותו. לתלמידים הרבה פעמים קשה לקבל את הביקורת החברתית וטוענים שזו הייתה בחירה של הניה. הסרטון ממחיש את חיי הנערה שבחרה לעסוק בזנות ובעיקר את הגורמים המטפלים בנערות במצוקה. גורמים אלו מעלים תהיות לגבי האחריות החברתית שלנו כלפיהן. הסרטון משאיר את התלמידים המומים!! ומחדד את משמעות היצירה והרלוונטיות שלה לחיינו- שאלות ע"מר.

שמי: אתי עמרם

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בזמן שנת הלימודים ובעיקר בזמן החופש הגדול הן חומקות מן הבית, מספרות להורים שהן הולכות לחברה - ומקבלות לקוחות. לא מדובר בנשים בוגרות שהדרדרו לעולם הזנות, אלא בנערות, חלקן מתחת לגיל ההסכמה - שבחרו במודע למכור את גופן. "המצב בבית קשה, אני מממנת בילויים ב-40 דקות עבודה", סיפרה אחת מהן

הן רק בנות 16, אבל כבר שנתיים שהנערות הללו עוסקות בזנות, שבאמצעותה הן מממנות הכל: מבילויים ועד ספרים לבית הספר. זה קורה בחופש הגדול, אבל גם בזמן הלימודים הן יוצאות לקבל לקוחות - מבלי שאף אחד שם לב.
רוצים לקבל עדכונים נוספים? הצטרפו לחדשות 2 בפייסבוק
היא צעירה ויפה, תלמידה מצטיינת בתיכון בדרום. רק דבר אחד היה חסר לה: כסף. "המצב בבית לא קל", סיפרה הנערה שהסכימה להתראיין לכתבה. "למה אני צריכה להרגיש מנודה כי לאמא שלי אין כסף לטיול שנתי? זה עולה קרוב ל-500 שקלים". לדבריה, היא מעדיפה שאמהּ תקנה אוכל לבית ותדאג לאחיה הקטנים. "אני יכולה לממן את זה ב-40 דקות של עבודה".

לעולם הזנות היא נכנסה כבר בגיל 14, אחרי שסיפרה לחברה על המצב הקשה בבית. "היא אמרה שהיא יכולה להפגיש אותי עם אנשים, שאיתם אני אקיים יחסי מין ואני יכולה לסגור איתם על סכום טוב", סיפרה על הדרך שבה התגלגלה למציאות המזעזעת שבה היא חיה כיום. למסתכל מהצד הבחירה הזו נראית לא הגיונית, אבל היא הייתה הדרך היחידה עבורה להרוויח את הסכומים שהיא צריכה באופן מיידי.

"בעבודה רגילה המשכורת עוברת ב-10 בחודש", אמרה, "אבל אני יכולה להרוויח קרוב לאלף שקלים ביום. במלצרות כמה ארוויח? 200 שקלים?". נערה נוספת שהסכימה לספר על העיסוק שבו בחרה, אמרה כי היא וחמש חברותיה "הולכות לאדם זקן - והוא מביא לנו כסף. 600 שקלים לכולנו". בחופש הגדול הן עובדות יותר ועם הכסף מממנות את הבילויים.

אחת הנערות שעובדות בזנות | צילום: חדשות 2

"לאמא שלי אני אומרת שיצאתי לחברה והיא גם ככה עסוקה עם אחיי. יש בחופש הזדמנויות ליותר לקוחות. ביום אחד אני יכולה לקבל חמישה אנשים וביום חלש יותר - שלושה", ציינה. אבל מתברר כי גם במהלך השנה אף אחד לא רואה את הנערות הללו. הן מספרות שהן יוצאות באמצע הלימודים כדי לעסוק בזנות - וחוזרות כאילו לא כלום לא קרה.

"זה לא מעניין את המורים", סיפרה אחת מהן. "הם לא משתדלים לפקוח עיניים. הייתי נעדרת ל-40 דקות בערך וחוזרת 10 דקות אחרי ההפסקה. אומרת שהתעכבתי בשירותים".
"אחד הלקוחות הגיע עצבני - ואנס את חברה שלי"
מיטל מיכאל, מנהלת מרכז הסיוע לנפגעות תקיפה מינית, אמרה: "זו תופעה חברתית שנערות מבינות בגיל מאוד צעיר שהן יכולות לקבל דרך הגוף שלהן כל מיני דברים שהן היו צריכות לקבל דרך ההורים והרשויות"

זה מתחיל כדרך מהירה להרוויח כסף, אבל הנערות האלה מסתבכות במהירות במקרי אלימות וסמים. אחת הנערות סיפרה כי באחת הפעמים הגיע לקוח "אלים ואגרסיבי" אל חברתה, "הוא התחיל לקלל אותה ולאיים עליה ובסוף פשוט אנס אותה. היא צרחה, אבל מה היא יכולה לעשות? כלום".

לכתבה הזו הן התראיינו כדי להציע לבנות אחרות שלא להגיע לעולם הזה. הן עצמן לא בטוחות שייצאו מהמעגל הזה אי פעם. "זה לא מתאפשר לי", אמרה אחת מהן. "זו לא תחושה נעימה - אבל אין לי ברירה. אני צריכה כסף כדי לחיות מיום ליום".

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - בנות 16 עובדות בזנות: "כדי לממן את הטיול השנתי"

# data[].attributes.attachment_link.description
בזמן שנת הלימודים ובעיקר בזמן החופש הגדול הן חומקות מן הבית, מספרות להורים שהן הולכות לחברה - ומקבלות לקוחות. לא מדובר בנשים בוגרות שהדרדרו לעולם הזנות, אלא בנערות, חלקן מתחת לגיל ההסכמה - שבחרו במודע למכור את גופן.

# data[].attributes.headline
הסרטון בן 2 דקות יינ

# data[].attributes.body
הסרטון בן 2 דקות יינתן כמשימת צפייה עם שאלות מכוונות ללמידה. כגון: *מהם שני החוקים העולים מתוך סוגיית פתיחת הפיצוציות בשבת?
* מי מפסיד ומי מרוויח מאכיפת חוק הפיצוציות?
ועוד. הסרטון יגרום לתלמידים ללמוד על חוקי מדינה וחוקי דת והקונפליקט ביניהם. ומכאן הם ימשיכו לקרוא את המערכה הראשונה באנטיגונה ...
לכיתה הם יגיעו עם שאלות ברמת הדיון בקונפליקט שאותו הם כבר ידעו לזהות בגלל הלמידה העצמאית בבית.

שמי: אתי עמרם

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"עם כל הכבוד לקהל החרדי, אנחנו צריכים לקנות בשבת". זוהר טל, לקוח קבוע באחת הפיצוציות בבאר שבע, חושש כמו אחרים ברחבי הארץ שהמדינה עומדת לשנות את הסטטוס קוו בכל הקשור להתנהלות החילונים בערים שבהן הם מהווים רוב. קידום " חוק המרכולים", שלעת עתה נבלם בשל התנגדות נחרצת של מפלגת ישראל ביתנו, מדיר שינה מעיני הלקוחות הקבועים בשבתות ובעיקר מבעלי הפיצוציות.

"זה סוג של כפייה דתית, בן אדם בסך הכול רוצה להתפרנס", אמר שי פניבילוב, בעל פיצוצייה שהייתה פתוחה בעבר בשבתות בבאר שבע. "זו זכותו המלאה של מי שרוצה להתפרנס לפתוח בשבת. אני לא חושב שצריך להיכנס לזה. אני כבר לא פותח בשבת, אבל החוק הזה יפגע באנשים שפותחים בשבת". זוהר, הלקוח הנאמן, אמר: "החוק הזה הוא זוועה. אני באופן אישי לא אעבוד בשבת, אבל אני כן חושב שצריך לאפשר את פתיחת הפיצוציות בשבת כי זה נותן הרבה שירותים טובים".

"חוק המרכולים", שמקודם במסגרת ההבטחות שניתנו לחרדים על ידי הליכוד כדי להביא לסוף המשבר הקואליציוני ברקע עבודות השבת של הרכבת, מבקש להעניק לשר הפנים סמכויות לבטל חוקי עזר עירוניים. בכך, החוק מאפשר לו למעשה להכתיב סגירת מרכולים בשבת גם בערים שבהן חוקי העזר מתירים למרכולים לפעול ביום המנוחה. בהתאם ל פסיקת בג"ץ, נקבע במסגרת ההסכמות כי החוק לא יחול על תל אביב.

החוק אושר ביום ראשון בממשלה ובוועדת השרים לענייני חקיקה, אולם לא עלה אתמול להצבעה בקריאה ראשונה במליאת הכנסת. יו"ר ישראל ביתנו ושר הביטחון אביגדור ליברמן לקח את הקרדיט על בלימת קידום החוק לעצמו. אחרי ששרי המפלגה התנגדו בממשלה לחוק, אמר אתמול (ב') ליברמן כי מדובר ב"הפרה בוטה של הסטטוס קוו, הפרה בוטה של מה שהתרגלנו אליו בשנים האחרונות. עצם ההתערבות של שלטון מרכזי בנעשה בשלטון מקומי היא דבר מאוד לא רצוי. אין שום סיבה לפתוח מרכולים בשבת בבני ברק ואין שום סיבה לסגור בראש פינה".

שר הפנים אריה דרעי, יוזם החוק, אמר כבר שאין בכוונתו לפגוע בסטטוס קוו. עם זאת, אתמול הוא אמר: "אנחנו רוצים לשמור על הסטטוס קוו בכל רחבי הארץ ולמנוע את הפיכת השבת ליום המסחר הלאומי. השבת קדושה לנו יותר, אבל אנחנו לא יכולים לסגור את המרכולים בתל אביב. אנחנו רק רוצים שמה שהיה הוא שיהיה, ושבעקבות פסיקת בג"ץ בעניין המרכולים בתל אביב, לא ייפתחו כעת מרכולים בשבת ברחבי הארץ ויתקיים מסחר כמו בפריז, ניו יורק או לונדון".

בעלי פיצוציות בחולון מחו אף הם על האפשרות שייאלצו לסגור בשבתות את עסקיהם בגלל התערבות יו"ר ש"ס ושר הפנים אריה דרעי. הם גם מחו על האפליה מול העיר השכנה תל אביב. "אנשים יצטרכו לנסוע מחולון ומבת יום ובעצם מכל הארץ לתל אביב כדי לקנות מוצרים וזה הזוי", אמר בתסכול מוכר בפיצוצייה בחולון.

בעיר, שנחשבת לאחת המרכזיות בגוש דן, מבטיחים להילחם בחוק אם הוא יאושר בכנסת. "לא הגיוני שבן אדם שצריך לקנות משהו בשבת ייאלץ לנסוע למקומות רחוקים או לקניון" מחה חזי חדיו, בעלי "סיטי מרקט" בחולון. "לסגור את העיר בשבת זאת טעות כי אנשים עובדים היום עד שעות מאוחרות, לא מספיקים לעשות קניות באמצע השבוע, וקורה שבאים בסופי שבוע להשלים את החסר".

חדיו ציין כי עד לפני כמה שבועות הוא עוד היה מקבל דו"חות בגין פתיחת העסק שלו בשבת, אולם כעת פקחי העירייה מעלימים עין. "המצב כאן דומה למה שהיה בתל אביב לפני שעסקים עתרו לבג"ץ. אנחנו רוצים להתפרנס בכבוד ונראה שהממשלה והסיעות החרדיות מנסות להתערב לנו בחיים. אנחנו לא מפריעים לאף אחד. אני אשאר פתוח בכל מקרה גם אם אקבל דו"חות".

ברחוב דב הוז בעיר ישנן כמה פיצוציות שפתוחות בשבתות כבר שנים ארוכות. "כרגע מי שרוצה לפתוח בשבת יכול למרות שזה לא מגובה בחקיקה עירונית", הסביר יונתן מורגן מפיצוציית "אקסודוס". "רוב הפרנסה שלנו היא בסופי שבוע, כי אנשים קונים אלכוהול, חטיפים ודברים כאלה. עברתי לכאן לפני ארבע שנים מירושלים והסיבה העיקרית לכך היא ששם כל העסקים סגורים בשבת".

הוא הוסיף כי "אם יחוקקו חוק שבסוף ימנע מעסקים לפתוח בשבתות זה ימוטט אותנו כלכלית, אנחנו מתפרנסים בקושי, ובשבתות זה הנתח העיקרי שלנו. יש כאן מעט חרדים ששואלים למה אנחנו פותחים ואני אומר 'איש באמונתו יחיה', כל עוד אני לא מפריע לאף אחד שכל אחד יעשה מה שהוא מבין בלי כפייה דתית".

קצת לפני הירידה לנתיבי איילון, נמצאת פיצוציית "גלגל המזל", שפתוחה בשבתות ומושכת גם מבלים בסופי שבוע. "80 אחוז מהפרנסה שלי זה ביום שבת", מצהיר המוכר יבגני בלייכר. "אנשים שאין להם זמן באמצע השבוע לעשות קניות באים לכאן וגם יושבים עם בירה לנקות את הראש ולמלא טוטו. אנחנו נמצאים בשולי העיר, לא מפריעים לאף אחד, ומפחידה המחשבה שיכפו עלינו לסגור. תנו לחיות בשקט ובלי כפייה דתית".

המורכבות של החוק בחיפה גדולה יותר מאחר שמדובר בעיר מעורבת, שלעתים קשה לקבוע בה איזה אזור הוא "יהודי" ואיזה לא. בנוסף, קיימות הגדרות שונות לגבי מהי פיצוצייה ומה נמכר בה לעומת בתי קפה.

בעלי עסקים במרכז הכרמל לא ששו להתראיין למצלמה. אחד מהם הסביר שהעסק שלו בכלל לא עונה להגדרה פיצוצייה אלא בית קפה, משום שאינו מוכר מוצרי מכולת אלא ממתקים, סיגריות וקפה. "ההגדרות הן ברורות ובגלל שלפיצוצייה היו בעיות בעבר גם עם העירייה, לפני 20 שנה הפסקתי למכור מוצרי מכולת ושיניתי סטטוס לבית קפה", אמר אחד מבעלי העסקים.

בבית עסק אחר סיפר הבעלים כי כבר לפני כמה שנים החליט לסגור בסופי שבוע את הפיצוצייה שהוא מפעיל. "בכל שבת הייתי מקבל דו"ח מהעירייה ולכן החלטתי לסגור בסופי השבוע. לא הייתי עומד בזה יותר. היו גם בעיות עם מכירת אלכוהול בלילה וכו' כך שהכול כבר נהיה בעייתי. אני סוגר בכניסת השבת ופותח במוצ"ש, כך שמבחינתי החוק החדש לא רלוונטי".

מעבר לכביש אומרים בעסק גדול שכולל בית קפה ומינימרקט כי משמעות החוק - אם ייושם - היא סגירת העסקים מסוג זה. "אפשר להגיד שיותר מ-90 אחוז מהיקף העבודה בעסק הזה הוא בסופי שבוע, כאשר שאר החנויות והמרכולים סגורים. זו הסיבה שכולם מגיעים לפה. בשאר השבוע זה ממש לא עסק רווחי ורק בסוף השבוע כולם מסתערים. מה שהחוק הזה אומר הוא בעצם 'תסגרו את העסקים האלה'. מדובר על עשרות אם לא מאות בתי עסק בכל עיר".

# data[].attributes.attachment_link.title
הקרב על פיצוציות סגורות בשבת: "תנו לחיות בלי כפייה דתית"

# data[].attributes.attachment_link.description
"חוק המרכולים", שיאפשר לשר הפנים לבטל חוקי עזר עירוניים ובכך להביא לסגירת עסקים למכירת מוצרי צריכה בשבתות פרט לת"א, מדאיג בעלי פיצוציות בערים אחרות. "שבתות זה הנתח העיקרי שלנו, החוק ימוטט אותנו כלכלית", הזהיר בעל פיצוצייה בחולון. תושב ב"ש: "זו זוועה, תנו לקנות בשבת"

# data[].attributes.body
בסיום הקריאה והדיון בסיפור "יגון" של צ'כוב, אראה את הסרטון שנעשה על ידי תלמידים מתיכון א' לאומנויות. שתי סיבות לכך שבחרתי להראות את הסרטון בסיום הלמידה: 1) דיון מסכם במשמעויות העל זמניות והאנושיות שעולות מהסיפור וחיבור לחיים של התלמידים/ות 2) כדוגמה למטלת סיכום יצירתית שניתן לעשות.

דפנה רייכמן

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מגמת הקולנוע תיכון א׳ לאמנויות

# data[].attributes.headline
הילדים של הילדים של 73

# data[].attributes.subject
הילדים של הילדים של 73

# data[].attributes.body
את הסרטון של "היהודים באים" אראה במהלך יחידת לימוד העוסקת בתפקידה של הספרות, שירת מחאה, שירת בעיתות מלחמה וכו'. תחילה נשוחח על מטרותיה השונות של הספרות (והאם ניתן להגדיר בכלל מטרות), נשוחח על אומנות מגויסת וכן על שירת מחאה. במהלך הדיון נשאל האם הספרות מעוררת, משקפת, מעצבת או מהווה מפלט. את הסרטון אציג כדוגמה לשירת מחאה ולגלגולה הפארודי והביקורתי גם כן. הסרטון גם מחבר את הדיון לזממנו ומשתלב נהדר בדיון על התמורות שחלו בשירת מלחמה.

דפנה רייכמן

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
היהודים באים עונה 4 | הילדים של הילדים של 73 - פרק 2

# data[].attributes.headline
ההומור הציל אותי. 

# data[].attributes.subject
ההומור הציל אותי. 

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=DOeC74Ct804&list=PLmL0Z0XF3-FojIWChz5HzFlhE3A-
g2uKD&index=5
במהלך הדיון על דמותו של דבלה ג'י   [ גיבורו של הספר "סוס אחד נכנס לבר" ] עולה השאלה מה גרם לו להפוך להיות סטדאפיסט , למרות שלא נראה שהוא מצליח מדי בתחום. סיפורו של ירון בלרד מעלה נקודות מעניינות לדיון.
הילה עמיר

# data[].attributes.body
הילה עמיר
https://youtu.be/80GtXgCSYJw
השיר "ויקיפדיה" הוא לדעתי שיר טוב לסיכום התת נושא של שירי זהות. אני מקדישה פרק לנושא הזהות הישראלית וזה השיר שאנו דנים בו כשיר סיום.

# data[].attributes.body
( השם : אימאן עבד אלגואד )
הסרטון משקף את התקשורת מרחוק
סרטון מהמם : מדגיש את החשיבות של החיבור בין אנשים
רוצה להעביר את הסרטון כדי להמחיש לתלמידים שלי שהם חייבים לתקשר וללמוד למרות הסגר וההסגר
הסרטון מראה את האנשים ששרים ביחד מכל הדתות והלאום
זה מחבב אצל התלמידים את אהבת האחר

# data[].attributes.attachment_link.title
Koolulam Online | Fix You - Coldplay | Across The Globe | 19.04.2020

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=uamte_1QGXc
השם שלי : אימאן עבד אלגואד
הסרטון מדבר על חנוך מכפר הרא"ה שהיה לומד ביסודי עם ערבייה מוסלמית והנה היא פתאום נעלמה . עכשיו הוא בן 40 ובא לו לחפש  אחרי נדיה כי הוא רצה לדעת למה היא לא המשיכה ללמוד באותו בית ספר והתברר לו שההנהלה סירבה לתת לה להמשיך את הלימודים שלה בכפר
הנושא של הסרטון מלהיב ונותן השראה לתלמידים שלי
ללמוד ולהתקדם ולהתגבר על הבעיות שנתקלים בהם

# data[].attributes.attachment_link.title
החברים של נדיה

# data[].attributes.body
לילך ספיר

"כל מה שאני מציע לך זו האמת.. לא יותר.." סרטון פתיחה לשיעורי ספרות -  חשיבה אחרת, יציאה מן המוכר והמוסכם. חופש המחשבה, למצא את השונה, האחר והחריג בכל יצירה.

# data[].attributes.headline
"לשבור את החזיר" / אתגר קרת

# data[].attributes.subject
"לשבור את החזיר" / אתגר קרת

# data[].attributes.body
קרן קיוי
את הסרטון הזה אני אוהבת לשלוח כשמתחילים ללמוד את הסיפור בלמידה מתוקשבת. אני שולחת את הסרטון ושאלות הנוגעות בתוכן בלבד.
שיעור אחר כך אני שולחת את הטקסט ושואלת שוב שאלות תוכן.
בשיעורים הבאים עורכים השוואה בין הסרטון לסיפור ומשם ממשיכים ךאמצעים האומנותיים.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מגמת תקשורת נופי הבשור

# data[].attributes.attachment_link.title
לשבור את החזיר

# data[].attributes.body
רותם תלמי:
הסרטון "מלך היהודים" מסביר על קורות חייו של ביאליק. ארצה לשלב את הסרטון כפתיחה לשיעורים בהם אלמד את שירי ביאליק. לדעתי חשוב שהילדים יכירו תחילה את הביוגרפיה של ביאליק מאחר ושירים מושפעים מחייו. לתלמידים יהיה בסיס איתו הם יוכלו להתחיל את השירים.

# data[].attributes.body
רותם תלמי: צפייה בהמחזה של הסיפור העיוורת. לאחר שנלמד בכיתה על הסיפור, אראה לתלמידים את הסרטון כדי שיוכלו להבין טוב יותר את הסיפור.

# data[].attributes.headline
החלבן והאופה / סיפור עם

# data[].attributes.subject
החלבן והאופה / סיפור עם

# data[].attributes.body
קרן קיוי
את הסרטון הקצר הזה, על החלבן והאופה אני אוהבת להקרין בתחילת שיעור בנושא סיפורי עם וחוקי אולריק
תחילה מציגה את הסרטון ושואלת שאלות הנחות שמהם ניתן להוציא את החוקים ומשם ממשיכה להגדרות

# data[].attributes.attachment_link.title
החלבן והאופה - סיפור עם מוסר השכל - סיפור עם

# data[].attributes.body
בעקבות האירועים האחרונים,
נחקור טקסטים ב"ספרות משווה" (השווה בין יצירות/טקסטים)

התלמידים מתבקשים:

מצאו ברשת האזינו והדפיסו את המילים לשיר "כל עוד" של יוני רכטר

https://www.youtube.com/watch?v=Fw8P6Q-M8MQ

ולשיר "קוביות" של סטטיק ובן אל

https://www.youtube.com/watch?v=JI0khrHV6oY

סמנו בטקסט של כל שיר  את המילים המייצגות גבריות ועוד...

לאחר שסימנתן.ם – מה המסקנה העולה? מה דעתך? (הסבירו בהרחבה)

האם לדעתך  יש השפעה למילים / טקסט על הלך הרוח בקרב הנוער?

חפשו ברשת שיר נוסף שאתם מכירים, שבו מוצג הגבר או האשה באופן מסויים שאתן.ם חשים הזדהות או ההפך.

צרפו את המילים ואת הקישור והסבירו את בחירתם.

# data[].attributes.body
יוסי צברי: תמיד רציתי להיות אשכנזי
במסגרת שירים העסוקים בזהות, ובעיקר שירים של יוצרים מזרחיים יוקרן סרטון זה כדי לסכם את הנושא בנימה הומוריסטית, אירונית וביקורתית.

# data[].attributes.attachment_link.title
יוסי צברי - תמיד רציתי להיות אשכנזי (גרסת HD)

# data[].attributes.headline
לאן הברווזים עפים כשהאגם קפוא?

# data[].attributes.subject
לאן הברווזים עפים כשהאגם קפוא?

# data[].attributes.body
הרעיון בצפיית הסרטון הבא הוא קודם כל להמחיש במעט את נושא המרחב ברומן "התפסן בשדה השיפון" -
שאלת הטיזר היא: מה הייתם מרגיים, אם הייתם נקלעים לאגם הזה בליל חורף גשום וקר מאוחר בלילה, כשאתם לגמרי לבד?
מגישה : חיה קורץ

# data[].attributes.headline
רעיון לשיעור א- סינכרוני

# data[].attributes.subject
רעיון לשיעור א- סינכרוני

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=n_3r_lWGwMo
ניתן להקרין את הסרטון על נהג המונית בירושלים ובעקבות הסרטון לשלוח לתלמידים דף עם שאלות העוסקות בתוכן הסרטון (אירועים מרכזיים), בדיון בהתנהגות הדמויות ובעיקר בדרך שבה מוצג נהג המונית. לבסוף אפשר לשאול מה המסר שעולה מן הסיפור. בהמשך אפשר לשקול האם לתת לתלמידים לקרוא את הסיפור "יגון" לבד. אני הייתי מציעה לקרוא עם התלמידים את האקספוזיציה ולדבר עליה ומכאן לתת להם להמשיך לבד עם שאלות מנחות.
לבסוף כדאי לערוך השוואה בין הסרטון לסיפור. מסקנה - הסיפור רלוונטי גם לימינו. (אורית מסינגר)

# data[].attributes.headline
סרטון הזקן והים- סיון שחר

# data[].attributes.subject
סרטון הזקן והים- סיון שחר

# data[].attributes.body
אני ממליצה על צפייה בסרטון אנימציה בסוף לימוד הרמן הזקן והים. אחרי שהתלמידים קראו וניתחו את היצירה יש אפשרות להציג את הסרטון במטרה לחדד את תחושת הבדידות שחש הזקן, לחדד את המאבקים שנאבק בים ולאפשר לתלמידים להתחבר ויזואלית ליצירה ולא רק דרך המילים.

# data[].attributes.attachment_link.title
The Old Man and the Sea – Short, Animation

# data[].attributes.headline
אני אתן לה שיריי - סיון שחר

# data[].attributes.subject
אני אתן לה שיריי - סיון שחר

# data[].attributes.body
לפני קריאת השיר אני ממליצה על שמיעתו דרך הויטיוב במטרה להשמיע לתלמידים את המנגינה ולעודד הזדהות עם השיר.

# data[].attributes.attachment_link.title
הכול עובר חביבי - אני אתן לה שיריי

# data[].attributes.headline
הסרטון שבחרתי הוא השיר "ליבי במזרח" המבוצע על ידי מיכה שטרית.https://www.youtube.com/watch?v=mkObg0wd3zg&list=PLaQI6m_aJEYPl4PUQyI-tynOZ6in1v0Q-&index=2&t=0sהשיר יגיע במהלך העבודה על השיר "ליבי במזרח". השיר המולחן מגיע כמקור השוואה בין הטקסט הכתוב לטקסט המולחן בהקשר של שירת ימי הביניים. העיסוק בשאלות העיקריות: מה ההבדל בין שיר כתוב לשיר מולחן? האם הוא קליט יותר? האם הלחן מתאים לתוכן השיר? האם הוא שומר על מאפייני התקופה וכדומה.

# data[].attributes.subject
הסרטון שבחרתי הוא השיר "ליבי במזרח" המבוצע על ידי מיכה שטרית.https://www.youtube.com/watch?v=mkObg0wd3zg&list=PLaQI6m_aJEYPl4PUQyI-tynOZ6in1v0Q-&index=2&t=0sהשיר יגיע במהלך העבודה על השיר "ליבי במזרח". השיר המולחן מגיע כמקור השוואה בין הטקסט הכתוב לטקסט המולחן בהקשר של שירת ימי הביניים. העיסוק בשאלות העיקריות: מה ההבדל בין שיר כתוב לשיר מולחן? האם הוא קליט יותר? האם הלחן מתאים לתוכן השיר? האם הוא שומר על מאפייני התקופה וכדומה.

# data[].attributes.headline
הסרטון שבחרתי הוא ביצוע חוצה יבשות של השיר "באת לי פתאום"https://www.youtube.com/watch?v=rKyLspnPvtsאת השיר הייתי משמיעה כפתיחה לכל יצירה העוסקת בדמויות נשיות חזקות הנמצאות במסע כלשהו אל עצמאות או נלחמות על קולן שיישמע. לדוגמא: "תפוחים מן המדבר", "עננים", "ביקור הגברת הזקנה" ועוד.

# data[].attributes.subject
הסרטון שבחרתי הוא ביצוע חוצה יבשות של השיר "באת לי פתאום"https://www.youtube.com/watch?v=rKyLspnPvtsאת השיר הייתי משמיעה כפתיחה לכל יצירה העוסקת בדמויות נשיות חזקות הנמצאות במסע כלשהו אל עצמאות או נלחמות על קולן שיישמע. לדוגמא: "תפוחים מן המדבר", "עננים", "ביקור הגברת הזקנה" ועוד.

# data[].attributes.headline
במהלך תהליך הלמידה

# data[].attributes.subject
במהלך תהליך הלמידה

# data[].attributes.body
מגישה : בת שבע שלו
https://www.facebook.com/watch/?v=1470491349805229

במהלך לימוד הרומן "כל החיים לפניו" מאת אמיל אז'אר אנו עוסקים בדמותו של מומו ובחברת "עלובי החיים" והנתינה והעזרה ההדדית המאפיינת אותה.

ניתן לתת לתלמידים לבחור קטעים מתןך הרומן שעוסקים בנתינה ובפערי מעמדות, ולבצע השוואה מעניינת בין הסרטון לבין הקטעים אותם בחרו.

את התשובות הם יעלו לפאדלט שיתופי ויבחרו תמונות המציגות רעיון דומה לבחירות שביצעו.

# data[].attributes.headline
שיעור פתיחה - פחות קשה - נעם חורב

# data[].attributes.subject
שיעור פתיחה - פחות קשה - נעם חורב

# data[].attributes.body
מגישה : בת שבע שלו
https://www.youtube.com/watch?v=0-g1Euw9fds
שיר מקסים, על הבקשה שלנו מהשנה החדשה / מהתחלה חדשה להיות "פחות קשים" עם עצמנו.

דרך טובה להיכרות ראשונית עם התלמידים אשר שיתפו אותי ואת עצמם.. במה הם בוחרים להיות פחות קשים עם עצמם בשנה הזאת.

# data[].attributes.headline
ורד נווה : בסיום הוראת היצירה 

# data[].attributes.subject
ורד נווה : בסיום הוראת היצירה 

# data[].attributes.body
שני סרטונים שיוצגו לאחר הוראת הסיפור "יום נפלא לדגי הבננה" ועל התלמידים לצפות בשני הסרטים ולכתוב: הדומה והשונה בכל סרטון? איזה נושאים מדגיש כל יוצר בסרט שלו? ובאיזה אופן הוא עושה זאת?
סרטוןראשון:https://www.youtube.com/watch?v=DCkJnZWTy18
סרטון שני:https://www.youtube.com/watch?v=A4i9Bya4Ebw&t=470s

# data[].attributes.headline
חדשות מהעבר- ביאליק

# data[].attributes.subject
חדשות מהעבר- ביאליק

# data[].attributes.body
מגישה: טלי מי-טל

הסרטון מהווה פתיח והכרות עם דמותו של ביאליק. כאשר ברצוני לפתוח את נושא שירי ביאליק

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Please click here if you are not redirected within a few seconds.

חדשות מהעבר- ביאליק - YouTube

https://www.youtube.com/watch?v=o-qBDupo9XQ

Apr 13, 2018 · חדשות מהעבר - הכרזת העצמאות. מאת חינוכית ראשונים בעולם, הועלה ע"י איתמר בנית בתאריך 13 באפריל 2018. כאן חינוכית. 300K מנויים. הרשמה למינוי · חדשות ...Duration: 17:16 Posted: Apr 13, 2018

# data[].attributes.attachment_link.description
Please click here if you are not redirected within a few seconds. חדשות מהעבר- ביאליק - YouTube https://www.youtube.com/watch?v=o-qBDupo9XQ Apr 13, 2018 · חדשות מהעבר - הכרזת העצמאות. מאת חינוכית ראשונים בעולם, הועלה ע"י איתמר בנית בתאריך 13 באפריל 2018. כאן חינוכית. 300K מנויים.

# data[].attributes.headline
חתונה מבידוד ראשון

# data[].attributes.subject
חתונה מבידוד ראשון

# data[].attributes.body
מגישה: טלי מי-טל
הסרטון הנ"ל מעורר טריגר אצל התלמידים באשר לנושא השידוכים לאחר לימוד השיר "לא ביום ולא בלילה". לאחר מכן, אני עורכת דיון על ההבדלים בין עולם השידונים בחברה היהודית לבין עולם השידוכים המודרני

# data[].attributes.attachment_link.title
חתונה מבידוד ראשון - mako

# data[].attributes.attachment_link.description
מתוך "ארץ נהדרת"

# data[].attributes.headline
צלליות - דיון בכיתה

# data[].attributes.subject
צלליות - דיון בכיתה

# data[].attributes.body
מגישה: ענבר קירשנר
אפשר לשלב את הסרטון הזה בכל אחת מהקטגוריות. בחרתי להתמקד בדיון בכיתה כי המדיום הקולנועי עוזר להמחיש את הדברים, אפשר לדון על נקודות ספציפיות בסרטון, אפיון הדמויות והיחסים ביניהם, לערוך השוואה מול הסיפור הכתוב. איזו תרומה יש למדיום הקולנועי לעומת הייחודיות של הטקסט הכתוב ועוד.

# data[].attributes.attachment_link.title
Shadow Puppets - Short Film / צלליות - סרט קצר

# data[].attributes.headline
על השחיטה -ביאליק

# data[].attributes.subject
על השחיטה -ביאליק

# data[].attributes.body
מגישה: ענבר קירשנר
אני משתמשת בסרטון זה כפתיח כדי לתת רקע היסטורי, לתקופה, לזוועה שהייתה וכדומה.

# data[].attributes.attachment_link.title
פרעות קישינב   1903

# data[].attributes.headline
סיפורו של אביחי מתאים ליצירה "העיוורת" בעזרתו התלמידים יכולים להבין את עולמה של חנה ורצונה שייתיחסו אליה כאל שווה, לאחר שקראנו את הסיפור הם יראו את הסרט וננהל דיון על עולמם של העיוורים, ובכל בעלי מום והרצון שלהם שיתייחסו אליהם כאל שווים, המקבלים את החלטתם בחייהם בעצמם. יעל קרבל

# data[].attributes.subject
סיפורו של אביחי מתאים ליצירה "העיוורת" בעזרתו התלמידים יכולים להבין את עולמה של חנה ורצונה שייתיחסו אליה כאל שווה, לאחר שקראנו את הסיפור הם יראו את הסרט וננהל דיון על עולמם של העיוורים, ובכל בעלי מום והרצון שלהם שיתייחסו אליהם כאל שווים, המקבלים את החלטתם בחייהם בעצמם. יעל קרבל

# data[].attributes.attachment_link.title
אביחי שלי - הסרט המלא מההרצאה

# data[].attributes.headline
כדי לאפשר לתלמידים להבין מהו סיפור פואנטה אני נוהגת לפתוח את השיעור עם תמונות של אשליה אופטית, להראות שהכול עניין של נקודת מבט - מתאים לאדונית והרוכל ולכל סיפור פואנטה אחר. יעל קרבל

# data[].attributes.subject
כדי לאפשר לתלמידים להבין מהו סיפור פואנטה אני נוהגת לפתוח את השיעור עם תמונות של אשליה אופטית, להראות שהכול עניין של נקודת מבט - מתאים לאדונית והרוכל ולכל סיפור פואנטה אחר. יעל קרבל

# data[].attributes.attachment_link.title
תעתועי ראייה הדר

# data[].attributes.headline
הסרטון שבחרתי הוא השיר "ליבי במזרח" המבוצע על ידי מיכה שטרית.

# data[].attributes.subject
הסרטון שבחרתי הוא השיר "ליבי במזרח" המבוצע על ידי מיכה שטרית.

# data[].attributes.body
השיר יגיע במהלך העבודה על השיר "ליבי במזרח". השיר המולחן מגיע כמקור השוואה בין הטקסט הכתוב לטקסט המולחן בהקשר של שירת ימי הביניים. העיסוק בשאלות העיקריות: מה ההבדל בין שיר כתוב לשיר מולחן? האם הוא קליט יותר? האם הלחן מתאים לתוכן השיר? האם הוא שומר על מאפייני התקופה וכדומה. (לימור מליק מעיני)

# data[].attributes.attachment_link.title
ליבי במזרח- מיכה שטרית

# data[].attributes.headline
הסרטון שבחרתי הוא ביצוע חוצה יבשות של השיר "באת לי פתאום"

# data[].attributes.subject
הסרטון שבחרתי הוא ביצוע חוצה יבשות של השיר "באת לי פתאום"

# data[].attributes.body
את השיר הייתי משמיעה כפתיחה לכל יצירה העוסקת בדמויות נשיות חזקות הנמצאות במסע כלשהו אל עצמאות או נלחמות על קולן שיישמע. לדוגמא: "תפוחים מן המדבר", "עננים", "ביקור הגברת הזקנה" ועוד. (לימור מליק מעיני)

# data[].attributes.attachment_link.title
באת לי פתאום - ביצוע מיוחד חוצה יבשות 04/2020

# data[].attributes.headline
ארצה לשלב את הסרטון בפתיחת הלמידה על שירה של גולדברג "אורן". להקרין את חלקו הראשון עד העלייה לארץ, ואז להציג את השיר ולבקש מהתלמידים לקשרו לסרט ולזהות בעצמם מהו נושא השיר. יערה לפקין פורן

# data[].attributes.subject
ארצה לשלב את הסרטון בפתיחת הלמידה על שירה של גולדברג "אורן". להקרין את חלקו הראשון עד העלייה לארץ, ואז להציג את השיר ולבקש מהתלמידים לקשרו לסרט ולזהות בעצמם מהו נושא השיר. יערה לפקין פורן

# data[].attributes.headline
הפרק על לקות הראיה והעיוורות הוא טיזר מרתק לסיפור "העיוורת". ביקשתי מהתלמידים לחשוב על מספר קשיים שהם לא חשבו עליהם מראש, ואז צפינו יחד בסרטון ושאלתי האם משהו חידש או הפתיע אותם, ודנו בכך. כך כשהכרנו את חנה - הם היו בנושא כבר.

# data[].attributes.subject
הפרק על לקות הראיה והעיוורות הוא טיזר מרתק לסיפור "העיוורת". ביקשתי מהתלמידים לחשוב על מספר קשיים שהם לא חשבו עליהם מראש, ואז צפינו יחד בסרטון ושאלתי האם משהו חידש או הפתיע אותם, ודנו בכך. כך כשהכרנו את חנה - הם היו בנושא כבר.

# data[].attributes.body
יערה לפקין פורן

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
סליחה על השאלה | אנשים עם עיוורון - שידור בכורה ביוטיוב!

# data[].attributes.headline
פרנהיים /ש"י עגנון

# data[].attributes.subject
פרנהיים /ש"י עגנון

# data[].attributes.body
בסיום לימוד היצירה אקרין את סרט הגמר שיצרו תלמידות אולפנת להב"ה. הממחיש בצורה ויזואלית את אוירת הסיפור בצורה מעניינת לדעתי.

# data[].attributes.attachment_link.title
פרנהיים - סרט גמר אולפנת להב"ה 1999 על פי הסיפור של ש"י עגנון

# data[].attributes.headline
לווית חיים נחמן ביאליק. להמחשת גדולתו של המשורר הלאומי בעיני העם והשלטון .

# data[].attributes.subject
לווית חיים נחמן ביאליק. להמחשת גדולתו של המשורר הלאומי בעיני העם והשלטון .

# data[].attributes.attachment_link.title
לווית חיים נחמן ביאליק 1934 Bialik

# data[].attributes.body
פתיחה לשירת ימי הביניים מעין מבוא
רוני סומק
סרטון קצר , בו רוני סומק מקשר בין המציאות בה חיים התלמידים , שמות רחובות לבין משוררי ספרד , משוררים מימי הביניים . יכול ( השתמשתי בו השנה כפתיחה שלירת ימי הביניים )
כפתיח

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
גלישת רוח ספרות

# data[].attributes.attachment_link.title
שירת ימי הביניים

# data[].attributes.body
הכניסני תחת כנפך / היהודים באים
קצת הומור לשיר הכניסיני תחת כנפך של ביאליק
סרטון קצר , עם פואנטה בסוף הסרטון . מעורר צחוק ובהומור ויחד עם זאת מראה פנים אמתיות של ביאליק

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
היהודים באים - חיים ביאליק ואשתו | כאן 11 לשעבר רשות השידור

# data[].attributes.headline
ספרות בימי קורונה

# data[].attributes.subject
ספרות בימי קורונה

# data[].attributes.body
הודיה שכטר

כדי ללמד את קובץ הסיפורים הקצרצרים של הסופר אלכס אפשטיין "ספרות בימי קורונה" הייתי בוחרת לפתוח את השיעור בשיר של חנן בן ארי- געגועים לבני אדם. חושבת ששיר זה הוא דרך נפלאה לפתוח את השיעור העוסק ביצירה בתקופת הקורונה. פתיחת השיעור ביצירה מוזיקלית וכן ויזואלית מהתקופה המאתגרת בה אנו חיים- למעשה פותחת צוהר להיסטוריה הנכתבת כאן ועכשיו, בהיסטוריה שאותם הם חווים על בשרם מדי יום ובעצם נחשפים לאופן בו ניתן ליצור במהלך המגיפה. האזנה לשיר וצפייה בסרטון עצמו המציג את שגרת הקורונה, מאפשרת לתלמידים להרגיש כמעט כאילו הם לוקחים חלק בתהליך היצירה עצמו ומכאן הגלישה לעיסוק בכתיבה אודות הקורונה בסיפוריו הקצרצרים של אפשטיין- הופכת טבעית וזורמת יותר.

https://www.youtube.com/watch?v=G9m54DdWgoo

# data[].attributes.headline
לשבור את החזיר

# data[].attributes.subject
לשבור את החזיר

# data[].attributes.body
הודיה שכטר

לאחר סיום הלמידה של היצירה, אני מקרינה להם את סרט האנימציה המבוסס על הסיפור ולאחר מכן שואלת על ההבדלים או נקודות ההשקה בין האופן בו דמיינו את הסיפור לבין האופן בו הוא מתואר ומוצג בסרט.

# data[].attributes.attachment_link.title
לשבור את החזיר разбить поросёнка

# data[].attributes.body
הודיה שכטר

לאחר קריאת השיר בכיתה והבהרת המשמעות המילולית הבסיסית- אני אוהבת להקרין סרטון זה ולפתוח לדיון את האופן בו הוא תורם או מעשיר את השיר הכתוב. האם הוא שופך אור על חוויית הדובר? האם העובדה שהמשורר מקריא זאת בעצמו תורמת להבנת השיר וכו'.

# data[].attributes.attachment_link.title
כאן שיר | אהרן אלמוג - מוריד הגשם, מעורר השביתות ומחולל הסטירות

# data[].attributes.headline
תריץ אחורה- תקופת הצנע

# data[].attributes.subject
תריץ אחורה- תקופת הצנע

# data[].attributes.body
הסרטון מתאים כפתיח ליצירות ספרות לתלמידי שכבה ט' המתארות את תקופת הצנע כגון: הסיפור הקצר "סרוויס צ'כי" מאת יעקב שבתאי והשיר "קו העוני" מאת רוני סומק.

# data[].attributes.attachment_link.title
תריץ אחורה - תקופת הצנע

# data[].attributes.headline
קו העוני- רוני סומק

# data[].attributes.subject
קו העוני- רוני סומק

# data[].attributes.body
לאחר הוראת השיר אקרין לתלמידים את ביצועו של חנן יובל לשיר על רקע תמונות מהמעברה.
לאחר שהתלמידים למדו את השיר יוכלו להצטרף לשירה ויבינו יותר טוב את האווירה בה נכתב על רקע תמונות המעברה.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
חנן יובל - הערוץ הרשמי

# data[].attributes.attachment_link.title
קו העוני - חנן יובל

# data[].attributes.headline
אלינור מרנאה

# data[].attributes.subject
אלינור מרנאה

# data[].attributes.body
אשלב סרטון זה כפתיח להצגת המשוררת והאוטוביוגרפיה שלה. זלדה אישה פשוטה וצנועה, והדבר ניכר מאוד בשירים שלה. אני חושבת שלאחר הצפייה בסרטון התלמידים יכולים להבין טוב יותר את השיר ולהבחין במאפיינים של חייה בתוך השיר עצמו.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
העברים | "אשה פשוטה" - זלדה | כאן 11

# data[].attributes.headline
אלינור מרנאה

# data[].attributes.subject
אלינור מרנאה

# data[].attributes.body
אשלב סרטון זה תוך כדי קריאת הסיפור "תפוחים מן המדבר". כאשר האם נוסעת לקיבוץ לפגוש את בתה, הייתי שואלת את התלמידים מה הם חושבים שיהיה במפגש? איך תיראה השיחה בין האם לבת? ואז אקרין את הסרטון שיש בו עימות בין השתיים בהתבסס על הסיפור. לאחר הקרנת הסרטון ניתן לדון בשאלות שהעימות ביניהן מזמן.

# data[].attributes.attachment_link.title
"תפוחים של אהבה" סרט בגרות מגמת קולנוע   "עמק החולה"  2008

# data[].attributes.headline
לבדי - ביאליק 

# data[].attributes.subject
לבדי - ביאליק 

# data[].attributes.body
מגישה - תמי רובסון
השיר 'לבדי' עוסק בקונפליקט של הדובר האם לעזוב את הדת שחסה תחתיה מאז ומעולם, לטובת התפתחות אישית במסגרת תנועת ההשכלה, או להישאר עמה. הקופנליקט הופך גם, ברמה המטאפורית, לחיצוני היות והשכינה מפצירה בו להישאר. בסרטון שבחרתי ניתן לראות קונפליקט דומה של נערה שמתלבטת אם לעזוב את בית הוריה לטובת התפתחות אישית שלה, או להישאר תחת חסותם. השיר מבטא את הכבוד שהיא חשה להוריה (חרשים) וכן את ההחלטה שלה (לעזוב). השיר נוגע בכל מתבגר, שכן כמעט כל אחד, בגיל זה, מתלבט האם לדבוק בערכים של הוריו או בערכים עצמיים שעלולים לעמוד בסתירה אליהם.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
עולם הקולנוע

# data[].attributes.attachment_link.title
קטע מתוך משפחת בלייה- "אני עפה"

# data[].attributes.headline
שיר אמי והנחל - א.צ.ג.

# data[].attributes.subject
שיר אמי והנחל - א.צ.ג.

# data[].attributes.body
מגישה - תמי רובסון
בקליפ הזה אנחנו רואים את קרוביו של א.צ.ג על רקע ביתו של הוריו.  כפי שבשיר קיים היפוך בין תיאור הנחל הפסטורלי לבין זוועת השואה, כך גם בסרטון אנחנו רואים את הטבע היפה, כולל הנחל, ושומעים בו זמנית על מה שנותר מהקהילה היהודית במקום בעקבות השואה. מומלץ לסיום הוראת השיר, וניתן להראות 3 דקות ראשונות בלבד.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Online videos from Israel, Middle East & Jewish World

# data[].attributes.attachment_link.title
המשורר אורי צבי גרינברג נותר שריד יחיד למשפחה שנספתה בשואה. בנו דוד יהונתן ביקר לראשונה בכפר הולדתו

# data[].attributes.headline
נקודות מבט- שיחה - הילה קריב

# data[].attributes.subject
נקודות מבט- שיחה - הילה קריב

# data[].attributes.body
לקראת לימוד היצירה "שיחה" בשכבת ט'. ניתן להציג את משל הפיל ולסיכומו ובטרם התחלת לימוד היצירה, הצגת הסרטון הזה יכולה לסכם את הנושא של נקודות מבט בהן כולנו לוקחים חלק בכל תחומי החיים. לרוב אנחנו רואים רק את זווית הראייה שלנו ולא של האחר. אך אם נצליח לראות יותר מנקודת מבט אחת נוכל לראות יותר את התמונה המלאה בכל נושא

# data[].attributes.headline
אמפתיה - הילה קריב

# data[].attributes.subject
אמפתיה - הילה קריב

# data[].attributes.body
הסרטון הזה יכול להיות חלק מלימוד עצמי של היצירה "שיחה" כאשר לומדים על האדם הרביעי. הסרטון מסביר בצורה ויזאלית טובה את ההגדרה של אמפתיה. יחד עם זאת הסרטון גם יכול להיות חלק מדיון כיתתי כיצד האמפתיה באה לידי ביטוי אצלי בחיים. זו שאלה ששאלתי את התלמידים כחלק מיחידת לימוד עצמית.

# data[].attributes.headline
מבוא לדרמה ותיאטרון

# data[].attributes.subject
מבוא לדרמה ותיאטרון

# data[].attributes.body
זה סרטון אשר מסביר את מקורות התיאטרון ביוון העתיקה. הנושא מוצג עם אנימציות מצחיקות וקריינות מושכת ומעניינת. אלה היתרונות הגדולים של הסרטון הנ"ל.
עם זאת, הסרטון הוא באנגלית. יש תרגום ראוי בעברית אבל ייתכן שלתלמידים מסוימים יהיה קשה לקלוט חלק מהתוכן.
אפשר להשתמש בסרטון כחלק משיעור מבוא למחזה או כעבודת בית עם שאלות צמודות לצפייה.

שמי: יובל פלד אבני

https://www.youtube.com/watch?v=VeTeK9kvxyo&ab_channel=CrashCourse

# data[].attributes.attachment_link.title
Thespis, Athens, and The Origins of Greek Drama: Crash Course Theater #2

# data[].attributes.headline
ביאליק לא כותב - היהודים באים

# data[].attributes.subject
ביאליק לא כותב - היהודים באים

# data[].attributes.body
תלמידים רבים חווים את שירתו של ביאליק כשירה לא נגישה, לא רלוונטית לחייהם ו"מדכאת" מאד. הסרטון הזה מתחבר לנקודת המבט של התלמידים ויכול לגייס אותם לטקסטים של ביאליק. סרטון הומוריסטי שכזה יכול להוריד מחסומים ולאפשר לתלמידים לקרוא את שירת ביאליק עם פחות התנגדות ויותר פתיחות.

שמי: יובל פלד אבני

https://www.youtube.com/watch?v=lNm5PXBhjNI&list=PLNp68boxamRJvfajapP0dog49H5PyV-TH&index=2&ab_channel=%D7%9B%D7%90%D7%9F11-%D7%AA%D7%90%D7%92%D7%99%D7%93%D7%94%D7%A9%D7%99%D7%93%D7%95%D7%A8%D7%94%D7%99%D7%A9%D7%A8%D7%90%D7%9C%D7%99

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
היהודים באים עונה 4 | ביאליק לא כותב - פרק 13

# data[].attributes.headline
אפשר לשלוח את הקישור

# data[].attributes.body
אפשר לשלוח את הקישור לצפיה לפני השיעור. כך התלמידים יגיעו לשיעור מוכנים.

# data[].attributes.attachment_link.title
פגישה, חצי פגישה - איך מתמודדים עם זכרונות מאהוב לשעבר?

# data[].attributes.headline
כל החיים לפניו: סרטון על התחנה המרכזית הישנה, דיון על מוטיב הריח ועל עוני והביקורת החברתית ברומאן

# data[].attributes.subject
כל החיים לפניו: סרטון על התחנה המרכזית הישנה, דיון על מוטיב הריח ועל עוני והביקורת החברתית ברומאן

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=C4PpYm9Rnuk

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=wcayUsa9yvw
אשלב סרטון זה כפתיח בלימוד השיר "עטור מצחך". לאחר מכן אעבור להקניה.
מאיה לוי

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=EmwZ-6VXqhk
אשלב סרטון זה לאחר קריאה קולית של היצירה "האדונית והרוכל" כאשר המטרה לעבור אירועי מפתח ומושגים הרלוונטים להבנת היצירה. הסרטון-קומיקס מעביר מסר רלוונטי זה באופן ידידותי וזכיר.
מאיה לוי

# data[].attributes.headline
סיכום יצירה של אהרון אפלפלד

# data[].attributes.subject
סיכום יצירה של אהרון אפלפלד

# data[].attributes.body
לאחר הוראת רומאן או סיפור קצר של אהרון אפלפלד, תלמידים לעיתים קרובות מתעניינים בחייו ובאישיותו. מפתיע להיווכח לדעת עד כמה הם סקרנים לראות אותו במהלך הראיון עם פרופ דן לאור.

שמי: מלי פנקובסקי

# data[].attributes.attachment_link.title
פרופ' דן לאור- עולמו של אהרון אפלפלד

# data[].attributes.headline
הוראת הדרמה וצפייה במחזה 

# data[].attributes.subject
הוראת הדרמה וצפייה במחזה 

# data[].attributes.body
קיימים מסרים בהמחזה הזו התורמים להבנת הדרמה "ביקור הגברת הזקנה". ישנם קטעים המאירים באופן חד מאוד חוויתי מאוד דמויות מסויימות, למשל הדמות של ראש העיר. ישנן דמויות המוצגות באופן אחר במחזה, ובאופן אחר ממה שנלמד.
מסרים רבים מחודדים באמצעות הצפייה בסרטון.
עם זאת, ישנם קטעים במחזה שמפריעים למסרים כפי שהודגשו בכיתה.

שמי: מלי פנקובסקי

# data[].attributes.attachment_link.title
ביקור הגברת הזקנה - מאת פ.דירנמאט - עם עודד תאומי וליא קניג (הקאמרי והבימה, 1994)

# data[].attributes.headline
מאויב לאוהב - ש"י עגנון

# data[].attributes.subject
מאויב לאוהב - ש"י עגנון

# data[].attributes.body
את הסרטון מאויב לאוהב המוקרא ע"י ש"י עגנון ובהמשך ע"י קריין (מצ"ב קישור בסוף), אתן לתלמידים לצפייה לפני קריאת הסיפור בכיתה. תוספת ההקראה והאיורים המלווים את הסרטון יאפשרו לתלמידים להחשף לטקסט בליווי איורים. בהמשך, בכיתה, נבדוק ביחד את הבנתם את הסיפור, נעבור ביחד על מילים קשות, ונמשיך ללמידה מעמיקה יותר של הטקסט הנלמד.
https://www.youtube.com/watch?v=Nvk2i0xQNV0&list=PLXD_7O9yx3m_ePzohNCwFhf3CfpKJuOSc&index=17
אלונה צרפתי הרבסט

# data[].attributes.attachment_link.title
מאויב לאוהב - ש"י עגנון

# data[].attributes.headline
לשבור את החזיר

# data[].attributes.subject
לשבור את החזיר

# data[].attributes.body
את הסרטון לשבור את החזיר אקרין לאחר למידת הסיפור הקצר. בדיונים בכיתה לאחר הקרנת הסרט נדבר על הפרשנות שנתן מאייר הסרט לטקסט של אתגר קרת. כיצד פרשנות זו שונה מזו של הילדים. במקביל אפשר לשוחח על סיום הסרטון המפתיע והמצחיק בשונה מהסיום של הסיפור.
אלונה צרפתי הרבסט

# data[].attributes.attachment_link.title
לשבור את החזיר разбить поросёнка

# data[].attributes.body
כדאי לשלב את הסרטון "zona" בסיום הדיון של הסיפור "הניה", כי הוא לא רלוונטי קודם. הדמות הראשית מתה לקראת סיום הקריאה. רק בסיום, כשניכר היעדר התגובה של החברה, ניתן לדון במושג של  זונות כ'נשים שקופות', עניין שהסרטון מבליט היטב.
דלית פלס והילה רובין.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Jerusalem Institute of Justice מכון ירושלים לצדק

# data[].attributes.body
אשלב סרטון זה כפתיח לנושא הזהות בכיתה י'. רבים מהטקסטים שאני מלמדת ביחידה זו הם טקסטים של יוצרים מזרחים, וזו הזדמנות חשוב גם להציג את קבוצת ערס-פואטיקה וגם לדבר על יצירה מזרחית בקונטקסט הספרות העברית (האשכנזית ברובה).
שני קוטלר פוקס

# data[].attributes.body
אקרין סרטון זה לאחר הוראת השיר "רק על עצמי" ולפני תרגול שאלת בגרות.
הסרטון נותן הפוגה קומית לאחר השיר הקשה וההתייחסות לביוגרפיה של רחל, אך בה בעת הוא גם ממחיש תקופה ודרך חיים שנראים רחוקים מאוד מאיתנו.
שני קוטלר פוקס

# data[].attributes.headline
רחל / חדשות מן העבר

# data[].attributes.subject
רחל / חדשות מן העבר

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=l2DLyTqV4go
שלוב כפתיח לפני למידת השיר של רחל: פגישה חצי פגישה
גם כבסיס אולי כתפיחה ללמידה של פרק שירת המאה ה20, דרך סרטון זה אפשר להכנס לשאר השירים והמשוררים
שמי: אמיר רוסנו

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=n_3r_lWGwMo
סרטון שמבוסס על הסיפור יגון של צכוב
רק שהוא מתאר נהג מונית ערבי עם שלל דמויות יהודיות ולא שכולם מבטאים את חוסר ההקשבה לנהג המונית.
זה טוב להראות לתלמידים כיצד בעצם תרגמו את הסיפור לימינו.
להראות את הרלוונטיות של הסיפור/ חוסר הקשבה גם כיום בשנת 2020
שמי: אמיר רוסנו

# data[].attributes.headline
מה אתם הייתם עושים? מוכרת צוחקת על אישה בעלת מוגבלות - רחל סעדה פרידמן

# data[].attributes.subject
מה אתם הייתם עושים? מוכרת צוחקת על אישה בעלת מוגבלות - רחל סעדה פרידמן

# data[].attributes.body
הייתי מראה את הסרטון בסוף הלימוד של סיפור העיוורת ומחברת את הביקורת שעולה מהסיפור על היחס של החברה היהודית לאישה עיוורת (בעלת מוגבלות) ליחס של החברה שלנו כיום לבעלי מוגבלויות. בעקבות הסרטון הייתי מעוררת דיון בכיתה - מה הם היו עושים במצב כזה? מה הם חושבים שהיחס שלנו כיום לבעלי מוגבלויות? וכד'.

# data[].attributes.attachment_link.title
מוכרת צוחקת על אישה בעלת מוגבלות: מה אתם הייתם עושים?

# data[].attributes.headline
הילד ששנא את הכלב בעל המוגבלות שלו - רחל סעדה פרידמן

# data[].attributes.subject
הילד ששנא את הכלב בעל המוגבלות שלו - רחל סעדה פרידמן

# data[].attributes.body
הייתי את מראה את הסרטון תוך כדי הלימוד של אדיפוס המלך, בהקשר לעיסוק ברעיונות מרכזיים שעולים מהיצירה - גורל מול בחירה וההתמודדות של האדם עם הסבל שהחיים מזמנים לו. בעקבות הסרטון הייתי פותחת דיון עם התלמידים:
- מה מתוך הסרטון הוא גורל ומה בחירה?
- כיצד מתמודד הילד עם המוגבלות שלו לאורך הסרטון? מה גורם לו להשתנות?
- מה בחיים שלכם אתם בוחרים ומה נקבע מראש?
- כיצד אתם בוחרים להתמודד עם קשיים שאין ביכולותיכם לשנותם? וכד'.

# data[].attributes.attachment_link.title
An Animated Story of a boy who hates his disabled dog

# data[].attributes.headline
https://www.youtube.com/watch?v=Sn8Z-vfZsEE   כמה שמחת בחיים שלך? וישנה בחיק ילדות

# data[].attributes.subject
https://www.youtube.com/watch?v=Sn8Z-vfZsEE   כמה שמחת בחיים שלך? וישנה בחיק ילדות

# data[].attributes.body
את הסרטון אציג בפני התלמידים לאחר שנקרא את השיר "ישנה בחיק ילדות" קריאה ראשונית. לאחר הצפיה אבק מהם לכתוב (מנטימטר) איזה משפט משמעותי הם זוכרים מהסרטון. ונשאל - מה הקשר (דימיון ושוני) בין השיר והסרטון. נראה ששניהם מדברים על החיים הקצרים שעוברים מהר ועל ביזבוז החיים, כשהשיר עוסק בתחום הקודש ואילו הסרטון עוסק באופן התנהלות האדם בעולם - כעסו, חוסר הכרת הטוב שבו וכו. גם מבחינת דרכי העיצוב יש דימיון ושוני ומעניין מאוד לעמוד עליהם. ואפשר לתת את השאלות ביחס לסרטון עוד טרם השיעור (כיתה הפוכה) ובשיעור להשוות לשיר.
שמי: שרון מדינה-שרת.

# data[].attributes.headline
התיאטרון היווני/ אורלי שווקי

# data[].attributes.subject
התיאטרון היווני/ אורלי שווקי

# data[].attributes.body
סרטון הסבר מתומצת ומתורגם המציג את תולדות התיאטרון היווני הקלאסי ואת מאפייניו כפתח ללימוד המחזה "אנטיגונה".
https://www.youtube.com/watch?v=3rfhBccD9U0&feature=youtu.be

# data[].attributes.headline
הכל אנשים - רחל

# data[].attributes.subject
הכל אנשים - רחל

# data[].attributes.body
הסרטון יוצג, אמנם אחרי שלמדנו את השיר ״פגישה חצי פגישה״, אבל הוא ינתן כמשימה למצוא את הקשר בין יצירתה והיצירה שלמדנו לבין אישיותה קורותיה והמקומות בהם שהתה
https://www.youtube.com/watch?v=MpR1kue0sFA&t=10s

# data[].attributes.headline
ביאליק/על השחיטה

# data[].attributes.subject
ביאליק/על השחיטה

# data[].attributes.body
בסיום לימוד השיר המורכב והעמוק "על השחיטה",אשר מעורר שיח נוקב אודות נקמה,צדק ומקומו של הרוע בעולם..לצערנו,שיר שכזה רלוונטי בכל עת ובכל זמן נתון,ללימוד ולמחשבה.
בסיום השיר,ממליצה לעבור לצפייה בסרטון מתוך "היהודים באים".
הסרטון מציג את השיר ואת יוצרו דווקא בפן הומוריסטי.
האם קשה לנו השיח על מהות הרוע? מדוע כולנו שואפים ל "הפי אנד"?
מהו הכוח של ההמון העולה מתוך הסרטון? ובכלל...דרך אופטימית לסיים לימוד של שיר שכזה

# data[].attributes.headline
ירח / אלתרמן

# data[].attributes.subject
ירח / אלתרמן

# data[].attributes.body
להציג את הסרטון עם שאלות הנחייה כמו : מה תפקידה של האנימציה בשיר,מהו האיור המשמעותי ביותר עבור השיר?
לאחר מכן,ללמד את השיר ולהציג שוב את הסרטון כתוספת למהלך מחשבתי ויצירתי.
עד כמה תרם הסרטון להבנת השיר ולהעמקה בו

# data[].attributes.attachment_link.title
ברי סחרוף - ירח - הקליפ

# data[].attributes.body
כדאי לשלב את הסרטון  "ZONA" בסיום הדיון של הסיפור "הניה", כי הוא לא רלוונטי קודם. הדמות הראשית מתה לקראת סיום הקריאה. רק בסיום, כשניכר לדון במושג של זונות כ"נשים שקופות", עדיין שהסרטון מבליט היטב.
הילה רובין ודלית פלס.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Jerusalem Institute of Justice מכון ירושלים לצדק

# data[].attributes.headline
ענת שדה-עמית

# data[].attributes.subject
ענת שדה-עמית

# data[].attributes.body
סרטון המציג את יופי הגנים בדרום ספרד, לעורר את הדמיון לקראת קריאת השיר "כתנות פסים" .
https://www.youtube.com/watch?v=ikFAFbGGPd4&list=PL2PIZg2LgMgN0EMkwM5k9DKI_fTF7r4My

# data[].attributes.attachment_link.title
אלהמברה, ספרד, צילם דודי שי alhambra Spain

# data[].attributes.headline
ענת שדה-עמית

# data[].attributes.subject
ענת שדה-עמית

# data[].attributes.body
סרטון לסיכום הוראת השיר "כתנות פסים" - הממחיש אינטרפטציה שונה של הכותב לסיפור יוסף ואחיו. רמיזות ליצירות.
https://www.youtube.com/watch?v=1annGalzdnU&list=PL2PIZg2LgMgN0EMkwM5k9DKI_fTF7r4My&index=2

# data[].attributes.attachment_link.title
כתונת פסים - מאיר אריאל

# data[].attributes.headline
"נקמת הילד המגמגם" מאת רוני סומק. כפתיח לשיר אשלב את הסרטון אני מגמגמת ברוכים הבאים לעולם שלי ואדון עם תלמידי בתחושותיהם בעקבות הסרטון, בהבנות החדשות שלהם לגבי מגמגמים, נתייחס למספרת ולחוויות שלה וכמובן לשאלה כיצד הם נוהגים, האם הם חשים אמפתיה או רגש אחר. 

# data[].attributes.subject
"נקמת הילד המגמגם" מאת רוני סומק. כפתיח לשיר אשלב את הסרטון אני מגמגמת ברוכים הבאים לעולם שלי ואדון עם תלמידי בתחושותיהם בעקבות הסרטון, בהבנות החדשות שלהם לגבי מגמגמים, נתייחס למספרת ולחוויות שלה וכמובן לשאלה כיצד הם נוהגים, האם הם חשים אמפתיה או רגש אחר. 

# data[].attributes.body
רות סיטרוק

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן | דיגיטל - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
כאן דעה | אני מגמגמת - ברוכים הבאים לעולם שלי

# data[].attributes.headline
כהכנה לנושא הבלדה הסקוטית בכיתה ז' אני נוהגת לשלוח את תלמידי ללמוד מעט על התקופה על האבירים: מעמד, חינוך, מראה וכד'. הסרטון שמצאתי מדגים בקצרה מיהו האביר וכך מכין את התלמיד ליחידה העוסקת בבלדה. 

# data[].attributes.subject
כהכנה לנושא הבלדה הסקוטית בכיתה ז' אני נוהגת לשלוח את תלמידי ללמוד מעט על התקופה על האבירים: מעמד, חינוך, מראה וכד'. הסרטון שמצאתי מדגים בקצרה מיהו האביר וכך מכין את התלמיד ליחידה העוסקת בבלדה. 

# data[].attributes.body
רות סיטרוק

# data[].attributes.headline
פתיח לסיפור 'המפתח' - אני והפחדים שלי

# data[].attributes.subject
פתיח לסיפור 'המפתח' - אני והפחדים שלי

# data[].attributes.body
בשיחה מקדימה לסיפור, היה מנהל שיח על הפחדים של האדם, ממה הם נובעים? האם לא יכול לשפוט אותם? הפחד כתכונה אנושית, וכיצד לא יכול להתגבר עליהם, כחלק מהשיח לא ניתן להקרין את הסרטון 'פייפר'.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
סרט אנימציה מינימליסטי העוסק באופן שובה עיניים בהופעת הפחד ובהתמודדות עמו. פייפר, ציפור שהגיחה זה עתה לעולם סמוך לקו החוף, עוזבת את הקן כדי להשביע את רעבונה. במהרה צצה בעיה: המזון מסתתר על פני החול, ותפיסתו דורשת צלילה בין הגלים.
אוסקר 2017: הסרטים הקצרים אנימציה

# data[].attributes.attachment_link.description
סרט אנימציה מינימליסטי העוסק באופן שובה עיניים בהופעת הפחד ובהתמודדות עמו. פייפר, ציפור שהגיחה זה עתה לעולם סמוך לקו החוף, עוזבת את הקן כדי להשביע את רעבונה. במהרה צצה בעיה: המזון מסתתר על פני החול, ותפיסתו דורשת צלילה בין הגלים. אוסקר 2017: הסרטים הקצרים אנימציה

# data[].attributes.headline
הקורונה-החיים לפני ואחרי: סיפור לפני שינה...

# data[].attributes.subject
הקורונה-החיים לפני ואחרי: סיפור לפני שינה...

# data[].attributes.body
החיים לפני הגעת הוירוס לחיינו, מה למדנו אודות הוירוס

# data[].attributes.attachment_link.title
The Great Realisation | Tomfoolery | A bed time story of how it started, and why hindsight’s 2020 🛌

# data[].attributes.headline
מה זו האלה הזו פוסט טראומה 

# data[].attributes.subject
מה זו האלה הזו פוסט טראומה 

# data[].attributes.body
נרצה לשלב סרטון זה בתום הוראת הספור יום נפלא לדגי הבננה העוסק בסוגיית הפוסט טראומה בעקבות מלחמה והשפעותיה על חיי הלוחמים ויחס החברה כלפיהם. הצגת הסרטון בסוף תהליך הוראת הספור מדגיש את הרלוונטיות של הנושא בחברה הישראלית
שם: מינקה ריבקין ואורית שריטר

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
סליחה על השאלה עונה 2 ❓ | פוסט טראומה צבאית - שידור בכורה ביוטיוב! 🔥

# data[].attributes.headline
מה זו השאלה הזו - פוסטראומה 

# data[].attributes.subject
מה זו השאלה הזו - פוסטראומה 

# data[].attributes.body
נרצה לשלב סרטון זה בתום הוראת הסיפור "יום נפלא לדגי הבננה" העוסק בסוגיית הפוסטראומה בעקבות מלחמה והשפעותיה על חיי הלוחמים ויחס החברה כלפיהם.
הצגת הסרטון בסוף תהליך הוראת הסיפור מדגיש את הרלוונטיות של הנושא בחברה הישראלית. שם: מינקה ריבקין ואורית שריטר

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
סליחה על השאלה עונה 2 ❓ | פוסט טראומה צבאית - שידור בכורה ביוטיוב! 🔥

# data[].attributes.headline
דברי רקע ראשונים

# data[].attributes.subject
דברי רקע ראשונים

# data[].attributes.body
אפתח את השיעור שמוקדש לשירו של ארז ביטון בהקראת השיר על ידי המשורר עצמו. חוויית ההקשבה למשורר שכתב את השיר מקריא אותו בהטעמה לבחירתו - ובמיוחד תוך כדי שרואים את ארז ביטון שאיבד את מאור עיניו  - היא עוצמתית מאוד.
עוזיה קפלן

# data[].attributes.attachment_link.title
ארז ביטון  דברי רקע ראשונים

# data[].attributes.headline
המסע לארץ ישראל העלאת יהודי אתיופיה

# data[].attributes.subject
המסע לארץ ישראל העלאת יהודי אתיופיה

# data[].attributes.body
בחרנו לפתוח בשיר זה כפתיח להוראת הספור חלום בדמי כבוד, משום שהוא מהווה רקע היסטורי לספור העוסק בעליית יהודי אתיופיה לארץ ישראל. הסרטון מבטא הן במילותיו והן בתמונות את כמיהתם של יהודי אתיופיה לעלות לארץ ישראל ואת המסע הקשה שעברו בדרך לארץ
שם: מינקה רבקין וארית שריטר.

# data[].attributes.attachment_link.title
המסע לארץ ישראל - שלמה גרוניך ומקהלת שבא

# data[].attributes.headline
המסע לארץ ישראל - העלאת יהודי אתיופיה

# data[].attributes.subject
המסע לארץ ישראל - העלאת יהודי אתיופיה

# data[].attributes.body
בחרנו לפתוח בשיר זה כפתיח להוראת הסיפור "חלום בדמי כבוד". משום שהוא מהווה רקע הסטורי לסיפור העוסק בעליית יהודי אתיופיה לא"י. הסרטון  מבטא הן במילותיו והן בתמונות את כמיהתם של יהודי אתיופיה לעלות לא"י ואת המסע הקשה  שעברו בדרך לא"י. שם: מינקה ריבקין ואורית שריטר.

# data[].attributes.attachment_link.title
המסע לארץ ישראל - שלמה גרוניך ומקהלת שבא

# data[].attributes.headline
במדינת אשכנז

# data[].attributes.subject
במדינת אשכנז

# data[].attributes.body
אשלב סרטון זה במהלך דיון בכיתה במהלך לימוד שירי זהות ובמיוחד שיר פטריוטי. הסרטון מעניק פנים עכשוויות לסטיגמות הרבות המוזכרות בשיר ומעורר בתלמידים אמוציות רבות, ולכן יכול לקדם את הדיון ולעורר תלמידים נוספים להביע דעה.
עוזיה קפלן

# data[].attributes.attachment_link.title
ח"י שיחות עם ערסים - רועי חסן, במדינת אשכנז

# data[].attributes.headline
אנטיגונה המחזהכה

# data[].attributes.body
אנטיגונה המחזה
כהכנה ללמידת המחזה נעסוק מעט במושגים בסיסיים על התיאטרון ביוון העתיקה.אתן לתלמידים לצפות בסרטון בשילוב דף מושגים ושאלות עליהם יענו תוך כדי צפיה. לכיתה יגיעו עם המידע אותו נבסס בעת ההסבר על הרקע למחזה אנטיגונה בשילוב הסיפור של אדיפוס.
מגישה:נעמה מורגנשטרן

# data[].attributes.attachment_link.title
סרטון  התפתחות התיאטרון ביוון העתיקה  עולים על סרטון עדי ברודסקי

# data[].attributes.headline
נלמד בכיתה את השיר "דברי רקע ראשונים" מאת ארז ביטון, אין כמו לשמוע את המשורר עצמו מקריא את שירו. נשמע אותו לאחר שנקרא אותו קראה ראשונה בכיתה ומעט ניגע בתכניו. לאחר מכן נשמע את ארז ביטון מדקלם אותו, ונדבר על ההבדלים בין שתי ההקראות השונות ועל מה שם דגש המשורר .

# data[].attributes.subject
נלמד בכיתה את השיר "דברי רקע ראשונים" מאת ארז ביטון, אין כמו לשמוע את המשורר עצמו מקריא את שירו. נשמע אותו לאחר שנקרא אותו קראה ראשונה בכיתה ומעט ניגע בתכניו. לאחר מכן נשמע את ארז ביטון מדקלם אותו, ונדבר על ההבדלים בין שתי ההקראות השונות ועל מה שם דגש המשורר .

# data[].attributes.body
מגישה: נעמה מורגנשטרן

# data[].attributes.attachment_link.title
ארז ביטון  דברי רקע ראשונים

# data[].attributes.body
הסרטון מרכז אירועים מרכזיים מהרומאן , אפשר להעלות אותו כסכום לנושא. לדבר על ההמחשה והאופן בו המשחק ממחיש את הרעיונות המרכזיים. לשאול את התלמידים דוקא התמקדו בסצנות אלה .
השם: : אורלי נחום, שרונה מנצור.

# data[].attributes.attachment_link.title
תיאטרון הבימה - "כל החיים לפניו"

# data[].attributes.headline
פראדל- דיון על החברה ביצירה

# data[].attributes.subject
פראדל- דיון על החברה ביצירה

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=T-bsHaSbWSQ
החברה המתוארת ביצירה רחוקה מעולמם של התלמידים . הסרטון נותן הצצה אותנטית למציאות חברתית שמבחינה גיאוגרפית קרובה אליהם. אך מנטלית רחוקה מהם.בדיון בכתה נעלה נקודות כמו : מה הם למדו מהסרטון ? האם מתנגש עם סטריאוטיפים .השם : שרונה מנצור, אורלי נחום

# data[].attributes.headline
קיסריה / נתניה

# data[].attributes.subject
קיסריה / נתניה

# data[].attributes.body
החיים במתכונת נטולת 'דאווין' . הלוזר הספרותי מעורר השראה , גיחוך, ביטול ?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
התיאטרון הקאמרי

# data[].attributes.attachment_link.title
התיאטרון הקאמרי - סוס אחד נכנס לבר

# data[].attributes.headline
נועה קדוש ברנר

# data[].attributes.subject
נועה קדוש ברנר

# data[].attributes.body
לאחר קריאת הסיפור, ניתן להראות את הסרט הקצר ובעקבותיו לפתח דיון בכיתה על ההשוואה בין שתי היצירות, נושא הניכור האוניברסלי שעולה, כיצד הסיפור "יגון" עדיין רלוונטי בעקבות הצפייה בסרטון.

# data[].attributes.attachment_link.title
"יגון" - סרט קצר

# data[].attributes.headline
 נועה קדוש ברנר

# data[].attributes.subject
 נועה קדוש ברנר

# data[].attributes.body
ניתן למקד את דקות הצפייה לעיסוק בימירות "הכניסיני תחת כנפך" ו"על השחיטה". לתת לתלמידים לראות את הסרטונים, להבין את ההקשר של השירים הללו ולאחר מכן שיקראו את היצירה וינסו לנתח אותה. רקע זה יעזור להם מאוד בפלטפורמה זו.

# data[].attributes.attachment_link.title
העברים מציגים: מלך היהודים, חיים נחמן ביאליק

# data[].attributes.headline
נועה קדוש ברנר

# data[].attributes.subject
נועה קדוש ברנר

# data[].attributes.body
לפני העיסוק בשירת ימי הביניים, הסבר בהיר זה של רוני סומק יכול לפתור הרבה שאלות לתלמידים ולהכניס אותם באופן נעים יותר לז'אנר.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
גלישת רוח ספרות

# data[].attributes.attachment_link.title
שירת ימי הביניים

# data[].attributes.headline
נועה קדוש ברנר

# data[].attributes.subject
נועה קדוש ברנר

# data[].attributes.body
דיון בכיתה על חשיבות היצירה הטקסטואלית, על מה עומד מאחורי היצירה ועל המשורר בפתיחה של נושא ז'אנר השירה בכיתה

# data[].attributes.attachment_link.title
מאיר אריאל "משורר" | מפיק: פטריק סבג ✎ חדש

# data[].attributes.headline
כפתיחה להוראת הנובלה

# data[].attributes.body
כפתיחה להוראת הנובלה "בדמי ימיה", קולו הקורא של עגנון את היצירה. מרתק
דפנה מינצברג
https://www.youtube.com/watch?v=iZ-kJwaCMzU

# data[].attributes.headline
"היהודים באים" קטע על קפקא

# data[].attributes.subject
"היהודים באים" קטע על קפקא

# data[].attributes.body
קפקא שורף הכל...הרפייה מצחיקה אחרי הוראת "הגלגול"והיכרות עם חיי הסופר
דפנה מינצברג
https://www.youtube.com/watch?v=Ms8OlGw38A8

# data[].attributes.body
את הסרטון הבא של "המשמר המזרחי" של המשורר שלומי חתוכה אני מקרין כהתרמה לשיעור על קבוצת ערס-פואטיקה וכהכנה ומבוא לעיסוק בנושא "הסיפור השלם" את הסרטון אני משלב בשאלון בדרייב המעלה שאלות בנוגע לסוגיית הפער העדתי בימנו, חי/ מת/ הולך ונעלם? בהמשך אנחנו נלמד שיר של חתוכה "קופסא שחורה"

# data[].attributes.attachment_link.title
המשמר המזרחי | שלומי חתוכה תוהה מדוע אין ילדים שחומים בפרסומת של קסטרו ?

# data[].attributes.body
טריילר למחזה "הקמצן" שהוצג בהבימה. ביום קריאת המחזה ואחרי שצפינו בסרט באורך מלא של הקמצן בצרפתית אני מציגה את הטריילר הזה ובו ניתן לראות את העיבוד המודרני למחזה, את הדמויות ואת אופן עיצובם העכשווי

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
הבימה - התיאטרון הלאומי

# data[].attributes.attachment_link.title
הקמצן - תיאטרון הבימה