# data[].attributes.body
On olemas siukene veebi lehekülg nagu "Targalt internetis". See räägib kuidas olla internetis turvaline, sellel on videod ja pildid. Seal on igale vanusele asju, et neid aidata.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sellel aastal toimub turvalise interneti päev 8. veebruaril 2022. Kutsume kõiki koole, lasteaedasid ja noortekeskusi päeva tähistama, teavitusüritusi korraldama ning uusi õppematerjale kasutama.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sellel aastal toimub turvalise interneti päev 8. veebruaril 2022. Kutsume kõiki koole, lasteaedasid ja noortekeskusi päeva tähistama, teavitusüritusi korraldama ning uusi õppematerjale kasutama.

# data[].attributes.body
On olemas mäng nagu "Nastix" see mäng õpetab kuidas internetis turvaline olla. Seal on asjad nagu "Privaatsus internetis",                   "Kasutajakontod ja paroolid",
"Mobiiltelefonid",
"Küberkiusamine",
"Suhtlemine võrgus" ja
"viirused ja arvuti heakord".

# data[].attributes.body
Jälgi, mis andmeid äpp küsib ja kas äppil on neid andmeid ikka vaja? Kui näiteks laadid alla taskulambi rakenduse, kas see peab Sinu e-kirjadele ligipääsu küsima?

Kasuta erinevate rakenduste puhul erinevaid ligipääsuparoole. See vähendab riske. Kui näiteks 1 parool ära kaaperdatakse, saad teisi teenuseid ja rakendusi edasi kasutada.

Proovi vältida rakendustes “jäta-mind-meelde” võimaluse kasutamist. See teeb võimalikule kurjategijale sinu andmete ligipääsu väga lihtsaks.

Loo tahvelarvutis erinevatele kasutajatele oma kasutajakontod (näiteks endale ja lapsele).

Kui sa jagad asju nutimaailmas, siis need ei kuulu enam ainult sulle vaid siis sa jagad neid kogu maailmaga. Tutvu alati võimalusel privaatsuse sätetega ning seadista need võimalikult konservatiivselt.

Mõtle läbi, millised teavitusi soovid näha ekraanil? Kui telefon on järelvalveta, siis näevad teised neid.

Jälgi, kus on rakenduste privaatsustingimused ja tutvu nendega.

Kasuta krüpteerimist, sest kui keegi teine sinu nutiseadme üle võtab või oma valdusesse saab, ei pääse ta ligi sinu olulisele infole – olgu selleks siis näiteks töine kirjavahetus või lepingud.

Salvesta (varunda) nutiseadmes olevad andmed võimalusel seadmest välja (näiteks erinevatesse “pilve” serveritesse), mida pakuvad paljud nutiseadmete tootjad, sest nii ei kaota sa koos nutiseadmega kogu infot. Nii toimides vähendad potentsiaalset tekitatud kahju.

# data[].attributes.body
Kontrolli enne rakenduste (äppide) allalaadimist nende tausta (vajadusel otsi internetist taustainfot, loe teiste arvamusi). Tutvu ka privaatsusreeglitega (Privacy Rules).

Jälgi, milliseid õigusi äpp küsib (neid näidatakse äpi/rakenduse allalaadimisel). Kasuta loogilist mõtlemist ning ära lae alla äppe, mis soovivad õigusi, millel pole rakendusega loogilist seost. Näiteks, miks peaks üks mäng küsima õigust lugeda sinu e-kirjasid?

Uuenda pidevalt nutiseadme ja rakenduste tarkvara (kasuta uusimaid tarkvaraversioone).

Kasuta äppide ostmiseks nutiseadme tootja ametlikke poode nagu näiteks App Store (Apple) või Google Play (Android).

Kui nutiseade on perekasutuses, siis jälgige, milliseid rakendusi lapsed kasutavad ja milliseid andmeid see rakendus küsib.

Jälgi, kas äpi/mängu/rakenduse sees on ka tasulisi osasid (in-app purchase)? Vajadusel keela see seadistustes.

WIFi-võrkude puhul kasuta soovitavalt turvalisi (st parooliga kaitstud) võrkusid. Ilma paroolita võrkudes on Sinu nutiseadme ülevõtmine lihtsam.

E-poodidest asjade tellimisel tasub olla tähelepanek nagu mistahes muu ostu puhul, et võimalikku materiaalset kahju ära hoida. Täpsemad juhised Tarbijakaitseameti kodulehel: http://www.tarbijakaitseamet.ee/et/tarbijale/e-kaubandus. Sama ameti lehel on ka nimekiri poodidest, kes ei täida seadusest tulenevaid nõudeid http://www.tarbijakaitseamet.ee/et/ametist/e-poed-kes-ei-taida-seadusest-tulenevaid-noudeid

Kasuta Mobiil-ID võimalusi nutiseadmetes e-teenustesse sisselogimisel ja digiallkirja andmisel, nagu arvutis kasutad ID-kaarti, sest see on kõige turvalisem viis. (Mobiil-ID SIM-kaardi saad oma mobiilioperaatorilt).

# data[].attributes.body
Pane nutiseadmetele ekraanilukk peale (kas kood, muster või sõrmejälg) ning võimalusel kasuta automaatse luku seadistust (lukk läheb automaatselt peale näiteks 1 minuti jooksul, kui seadet ei kasutata).

Nutiseade on sisuliselt väike võimas arvuti ning võib samuti vajada viirusetõrjet. Paigalda nutiseadmetele viirusetõrje tarkvara (uuri näiteks tootjatelt, kelle viirusetõrjet oma arvutis kasutad).

Ära jäta nutiseadmeid avalikes kohtades (kohvikus, kinos jne) järelvalveta. Sinu nutiseadmes on suure tõenäosusega palju sulle vajalikku infot ja andmeid. Nutiseadme vargus võib tähendada ka rahalist kahju – näiteks kui sinu konto alt ostetakse tooteid jmt.

Ära oma nutiseadet hooletult minema viska. Kustuta andmed ja vii näiteks spetsiaalse töötleja juurde – nutiseadmest saab suure osa taaskasutada.

Vaheta regulaarselt nutiseadme sisselogimis-parooli. Mida raskem on Sinu nutiseadme sisule ligi pääsemine, seda paremini end kaitsed.

Vaheta ära nutiseadme SIM-kaardi algne PIN kood. Nii on seda palju raskem ära arvata, kui keegi nutiseadme omavoliliselt enda kätte saab.

Nutiseadet müües või vahetades kustuta kõik sinna salvestatud andmed. Kui sa seda ei tee, võib seadme järgmine omanik neid kuritarvitada. Sellega võib kaasneda ka potentsiaalne rahaline kahju. Vajadusel küsi abi oma mobiilioperaatorilt.

# data[].attributes.headline
Noore soovitused laste ja noorte õiguste tagamiseks digimaailmas

# data[].attributes.subject
Noore soovitused laste ja noorte õiguste tagamiseks digimaailmas

# data[].attributes.body
Noorte soovitused laste ja noorte õiguste tagamiseks digimaailmas projekti “Let’s Talk young – räägime digimaailmast!” raames. Video valmis koostöös Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituudi filmistuudioga.

# data[].attributes.attachment_link.title
Noorte soovitused laste ja noorte õiguste tagamiseks digimaailmas