# data[].attributes.body
Tekkisid hulkraksed vetikad. Neid arvatakse olevat kõige esimesed hulkraksed organismid, mis kujunesid ilmselt üherakuliste vetikate kolooniates. 850 mln a tagasi vaba hapnik atmosfääris. Aguaegkonna lõpuks (u 542 mln a tagas) valitsesid meres mitmesugused vetikad.

# data[].attributes.headline
560–542 miljonit aastat tagasi( aguaegkond)

# data[].attributes.subject
560–542 miljonit aastat tagasi( aguaegkond)

# data[].attributes.body
Meres oli juba suhteliselt rikkalik elustik, mis koosnes pehmekehalistest hulkraksetest organismidest. Valge mere kooslused, umbes 560 kuni 542 miljonit aastat vanad. Need kooslused olid varasematest kuni kolm korda mitmekesisemad.

# data[].attributes.headline
440 miljonit aastat tagasi (vanaaegkond)

# data[].attributes.subject
440 miljonit aastat tagasi (vanaaegkond)

# data[].attributes.body
Toimus mereelustiku massiline väljasuremine, sellest ajast on pärit Eesti Eesti fosforiidi- ja põlevkivilademed.
(Pildil rohevetikad)

# data[].attributes.headline
440 miljonit aastat tagasi (vanaaegkond)

# data[].attributes.subject
440 miljonit aastat tagasi (vanaaegkond)

# data[].attributes.body
Vanaaegkonna alguses tekkisid esimesed algelised maismaataimed (472 mln at), mis sarnanesid tänapäeva sammaldega. Nendest arenesid eostaimed.

# data[].attributes.headline
440-410 mln aastat tagasi (vanaaegkond) siirdusid esimesed taimed maismaale. 

# data[].attributes.subject
440-410 mln aastat tagasi (vanaaegkond) siirdusid esimesed taimed maismaale. 

# data[].attributes.body
Ürgraikad, algelised sõnajalgtaimed, mis paljunesid eostega.

puudusid lehed ja juured

esinesid varred ja risoomid

# data[].attributes.body
Esimestest maismaataimedest arenesid ajapikku teised eostaimed. Nõrga varre asemele kujunes tugev vars või tüvi, mille sees liikusid mööda juhtsooni vesi ja toitained. Vee aurumise takistamiseks arenesid spetsiaalsed kattekoed. Taimede sugurakud kattusid tugeva kaitsva kestaga.

Vanaaegkonna keskel katsid Maad hiigelsuurtest koldadest, osjadest ja sõnajalgadest ürgmetsad. Hiiglaslikud eostaimed võisid kasvada 35 m kõrguseks ja olla kuni 40 cm varre läbimõõduga.

Eostaimed olid näiteks:

pärisraikad (kollad) - soomuspuu

kidad (osjad) - karboni kida

sõnajalgtaimed (umbes 350 miljonit aastat tagasi) - paljunevad eostega, suured rohelised lehed

Eostaimed valitsesid maismaal vanaaegkonna lõpuni.
(Pildil kattekold)

# data[].attributes.headline
300- 250 miljonit aastat tagasi (vana- ja keskaegkond) 

# data[].attributes.subject
300- 250 miljonit aastat tagasi (vana- ja keskaegkond) 

# data[].attributes.body
Sõnajalad asendusid
paljasseemnetaimedega: paljunemine seemnetega.
Metsades kasvasid okaspuud, hõlmikpuud ja palmi meenutavad suurte sulgjate lehtedega puud.

# data[].attributes.headline
250 - 130 miljonit aastat tagasi (keskaegkond)

# data[].attributes.subject
250 - 130 miljonit aastat tagasi (keskaegkond)

# data[].attributes.body
Ilmusid esimesed õistaimed.  Katteseemnetaimed ehk õistaimed on kõige kõrgemalt arenenud taimerühm. Tekkis väga palju õistaimede liike, mis levisid üle Maa, kohastudes erinevate elutingimustega. Osa neist levis tagasi vette.

# data[].attributes.attachment_link.title
Глоксиния-прекрасная

# data[].attributes.headline
100 miljonit aastat tagasi (keskaegkond)

# data[].attributes.subject
100 miljonit aastat tagasi (keskaegkond)

# data[].attributes.body
Õistaimede buum. Tõenäoliselt oli esimesteks katteseemne-taimedeks veetaim Montsechia vidali (pildil), kellele järgnesid hiljem maismaataimed.
Katteseemnetaimede tunnused on:

seemnetega paljunemine

õite ja viljade olemasolu