# data[].attributes.headline
Стилістичні засоби словотвору

# data[].attributes.subject
Стилістичні засоби словотвору

# data[].attributes.body
Уважно прочитай!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Мовознавче дослідження.

Прочитайте. Вкажіть, чим відрізняються речення першої колонки від другої.

Вітер легкий дихнув.

Вітерець легенький дихнув (Панас Мирний)

За шпичастими парканами - гладкі цеглові комори.

За гострозубими парканами - гладкі цеглові комори (А.Головко).

Ми, наче у сні, їдемо з татом на став.

Ми, наче у сні, їдемо з татом на стависько (М.Стельмах).

Раптом низько пролетів над квітами старий жук.

Раптом низько-низько пролетів над квітами старий жук-сторож (О.Іваненко).

Речення другої колонки більш виразні, експресивні завдяки емоційно забарвленим словам вітерець, легенький, гострозубі, стависько, низько-низько, жук-сторож. Ці слова, утворені різними засобами, надають реченням експресивного забарвлення.

Отже, словотворчі засоби мають стилістичне застосування: вони впливають на стилістичну маркованість слів і вживання в тому чи іншому стилі мовлення.

Так, суфікси -ння, -ття надають словам здебільшого книжного забарвлення ( становлення, забуття), а також старослов'янські суфікси -ств(о), -зтв(о), -цтв(о) та -ість ( людство, посередництво, дійсність) та греко-латинського походження -ізм (-изм, -їзм) - історизм, архаїзм, українізм).

Слова із суфіксами здрібнілості-пестливості та згрубілості-збільшеності частіше вживаються в розмовному і художньому стилях ( рівнесенький, теплісінький; лапищі, хижачка).

Емоційно насиченими є і слова, утворені без суфіксів (вись, блакить).

Найголовніша роль у стилістичному забарвленні слів належить префіксам і суфіксам, проте стилістичні можливості префіксів поступаються перед суфіксами. Ці афікси впливають на значення новоутвореного слова, а також використовуються в мовленні для надання слову певного стилістично-емоційного оцінного забарвлення. Стилістичні можливості словотвору виявляються у зіставленні слів одного кореня й одного значення, але різного словотворчого оформлення. Наприклад: мати - матінка, матуся, матусенька; синь - синява; зелений - зелененький, зеленуватий; їсти - їстоньки; далеко - далеченько, далекувато, далеко-далеко; добрий - добренький, добрий-предобрий.

Префікси роблять слова стилістично виразними. Слова, утворені за допомогою префіксів, використовуються в розмовному і книжних стилях.

Стилістична виразність префіксів залежить від тих значень, яких набувають новоутворені слова. Наприклад: Забіліли сніги, забіліли білі, ще й дібровонька, та заболіло тіло бурлацькеє біле, ще й головонька (нар.тв.). Префікс за-, повторюючись у словах, не тільки вказує на початок дії, а й підсилює їх емоційність. Особливої експресії набувають слова з кількома префіксами. Наприклад: Я їм коня припряг за гичку в стайню. Гаразд мене поповозив востаннє (Лесі Українка). Іноді префікси надають словам відтінків урочистості: Наливає річки до краю, будить пагіння золоте (А.Малишко).

За допомогою префікса не- виражається не тільки протилежне значення: неправда, неволя, нещастя, а й негативний, зневажливий відтінок: нездара, неук, нечупара, недотепа.

В іменниках на позначення неповного вияву якоїсь властивості вживаються префікси па-, про-: паросток, пагорбок, паморозь, провесна, прозелень.

Одним з найбільш стилістично виразних словотворчих засобів є суфікси. Одні з них використовуються для розрізнення значень слів: воля - вільний, вольовий, воліти, вільно. Інші вносять додаткові відтінки ніжності, ласкавості чи згрубілості, зневаги тощо: кіт - котик, котичок, котусик, котяра, котище, що впливає на їхуживання: безсуфіксні слова стилістично нейтральні, а суфіксальні - стилістично марковані.

Чимало професійних слів, утворених суфіксами -ник-, -щик-, -чик-, -льник-, -тель-, використовуються в діловому, науковому і публіцистичних стилях. Наприклад: наставник, кладовщик, учитель, лісництво.

Виразне емоційно-експресивне забарвлення мають слова з суфіксами позитивної і негативної оцінки.

Для позначення позитивного ставлення до предмета і, як правило, здрібнілості використовують суфікси із звуками к, ц, ч:

в) для іменників с.р. -к(о), -ц(е), -ечк(о): личко, курчатко, винце, деревце, віконечко, словечко,і ч.р.: дядечко, батечко.

Особливого відтінку пестливості іменникам надають:

У дитячій мові дієслова можуть діставати суфікси пестливості -к-, -оньк-, -очк-: спатки, спатоньки, спаточки, їстоньки, питоньки.

Пестливі імена творяться, як правило:

а) скороченням імені: Аля(від Аліса, Аліна, Алевтина, Алла, Альбіна), Леся (від Лариса, Олександра, Олена), Вітя (від Віталій, Віктор), Льоня ((від Левко, Леонід, Леонтій, Олексій);

в) за допомогою суфіксів: Надюня, Надюся, Надюша, Надієчко, Надюсенько; зокрема й суфікса -к-: Степанко, Іванко, Сашко, Марійко, Надійко, Оксанко.

Для позначення негативного ставлення до предмета і, як правило, збільшеності найчастіше використовуються суфікси -ищ-, -иськ-: вітрище, морозище, бабище, хлопчисько, дідисько, вітрисько; рідше з цією метою вживаються суфікси -ак-, -ук-, -уг-, -ур-: злодіяка, розбишака, зміюка, злюка, катюга, хапуга, босяцюра.

Стилістичне забарвлення суфіксів

Суфікси

Особливості суфіксів

Приклади

-ість, -ств(о), -цтв(о), -зтв(о), -от(а), -анн(я), -енн(я), -інн(я), -тт(я), -ізм (-їзм), -изм та ін.

Утворюють слова з абстрактним, узагальнювальним значенням, назви опредмеченої дії.

Громадськість, збирання, людство, реалізм, стаття, суспільство.

-альн-, -увальн- (-ювальн-), -арн- (-ярн-)

Характерні для наукового, офіційно-ділового, публіцистичного стилів

Соціальний, гуманітарний, історичний

-ист-, -уват-, -атист-

Азотистий, цукристий (слова-терміни)

-к-, -ок-, -очок-, -ичок-, -очк-, -ик-, -оньк-, -еньк-, -есеньк-, -ісіньк-, -н-, -в-, -ищ-, -ущ- (-ющ-), -иськ-, -юх-, -ил-, -л-

Утворюють емоційно забарвлені слова: позитивного чи негативного ставлення до предмета, відтінку пестливості чи згрубілості. Характерні для художнього і розмовного стилів

Рідненький, гайочок, синок, пальчик, вітрець, горбочок, хмарка, ягідка, личко, курчатко, соколонько, дівчинонька, гарненький, біленький. Котище, вітрище, морозище, бабище, хлопчисько, злодіяка, розбишака, зміюка,товстелезний, злющий, поганючий.

Виразну емоцію голубливості містять іменники, які називають малих істот ( дитятко, голуб'ятко, козенятко та ін.).

Наприклад:

У ластівки - ластівенятко,

В шовковиці - шовковенятко,

В гаю у стежки.-- стеженятко,

У хмари в небі - хмаренятко,

В зорі над садом - зоренятко

Вже народилися.

Лиш зажурилися

Старезна скеля над урвищем

Та дуба всохле стовбурище.

(М. Вінграновський)

Стилістичні можливості мають і інші способи словотвору - основоскладання ( самоаналіз, мовознавство - книжний характер); словоскладання ( цар - жайворонок - художній стиль, кіловат-година - науковий стиль). Складні слова виконують різні стилістичні функції. Одні з них антропологія, атмосфера, кіловат-година, мовознавство вживаються як терміни у книжних стилях, і насамперед у науковому, інші виражають найрізноманітніші емоційно-експресивні відтінки і переважають у художньому стилі. Наприклад: А я, дурний, не убачивши тебе, цяце, й разу, та й повірив тупорилим мвоїм віршомазам (Т.Шевченко). Ей, голубчику-братику! Не бий мене та візьми до себе, - я тобі у великій пригоді стану! (нар.тв.)

Отже, словотворчі засоби відіграють важливу роль у стилістичному забарвленні слів і в стилетворенні. Стилістична виразність тексту посилюється, якщо в ньому використано слова, що завдяки словотворчим засобам виділяються своїми стилістичними функціями.

# data[].attributes.attachment_link.title
СТИЛІСТИЧНІ ЗАСОБИ СЛОВОТВОРУ

# data[].attributes.attachment_link.description
Мовознавче дослідження. Прочитайте. Вкажіть, чим відрізняються речення першої колонки від другої. Вітер легкий дихнув. Вітерець легенький дихнув (Панас Мирний) За шпичастими парканами - гладкі цеглові комори. За гострозубими парканами - гладкі цеглові комори (А.Головко). Ми, наче у сні, їдемо з татом на став. Ми, наче у сні, їдемо з татом на стависько (М.Стельмах).

# data[].attributes.headline
Будова слова 

# data[].attributes.subject
Будова слова 

# data[].attributes.attachment_link.title
Модуль 3. Заняття 1: Будова слова. Основні способи словотвору

# data[].attributes.attachment_link.description
Колектив Освітнього порталу "Внешколы" щиро вітає усіх освітян з Днем учителя! Шановні учителі, дякуємо Вам за вашу важливу і складну...

# data[].attributes.headline
Словотвір.Тести

# data[].attributes.subject
Словотвір.Тести

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
інтерактивної

# data[].attributes.attachment_link.title
Словотвір: завдання, тести онлайн - Learning.ua

# data[].attributes.attachment_link.description
Словотвір: завдання, тести онлайн на найбільшому порталі дошкільної та шкільної електронної освіти Learning.ua ☎ +38 (044) 303-99-18

# data[].attributes.headline
Пазл.Словотвір

# data[].attributes.subject
Пазл.Словотвір

# data[].attributes.attachment_link.description
Розподіли слова за способами творення

# data[].attributes.headline
Словотвір тести ЗНО

# data[].attributes.subject
Словотвір тести ЗНО

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. В якому рядку всі слова утворені префіксальним способом

2. Слова якого рядка утворені суфіксальним способом

3. Постфіксальним способом утворені слова рядка

4. В якому рядку всі слова утворені безафіксним способом

5. Слова якого рядка утворені префіксально-суфіксальним способом

6. Унаслідок основоскладання постали слова рядка

7. В якому рядку слова утворилися внаслідок словоскладання

8. Слова якого рядка є абревіатурами

9. Лексико-синтаксичним способом (зрощення) утворено слова рядка

10. Слова якого рядка утворено морфолого-синтаксичним способом

11. В якому рядку слова утворилися лексико-семантичним способом

13. Установіть відповідність між термінами і визначеннями

А творення граматичних форм слова
Б творення форм слів за допомоги флексій розділ
науки про мову, що вивчає структуру
В похідного слова і способи творення нових слів
Г розділ мовознавства, який вивчає морфемний
склад слова
Д процес творення похідних слів за допомогою
словотворчих засобів

14. Установіть відповідність між поняттями і визначеннями

А вторинне утворення
Б найменша неподільна значуща частина слова
В слово, від якого твориться нове слово
Г спільна частина вихідного і вторинного слова
Д частина вторинного утворення, якою воно
відрізняється від основи вихідного слова

16. Текст і завдання до нього.

1. Там, де вчора був шлях, сьогодні без кінця-краю піниться гостроверхими переметами розбурхане снігове море. 2. Грайливий вітер підохочуюче штовхає мене в плече, і я мимоволі роблю крок, потім другий і вже більше не зупиняюсь. 3. А вітер, пустуючи, сипонув сніговим пилом в обличчя, заклубочився над вибалком і десь біля лісу заплутався в тернах... 4. Так я брів навмання, аж поки не натрапив на лісосмугу. 5. Кроків за двадцять, ніби гірлянда на новорічній ялинці, на кущах яскраво спалахнули... червоні троянди.
6. Обертаюсь і бачу: зовсім поряд, перетворивши колючий кущ малини на розкішний букет, сидять червоногруді снігурі! 7. Виходить, то вони ввели мене в оману?

А. Слова, утворені лексико-синтаксичним способом (зрощення), ужито в реченнях

Б. Слова, утворені основоскладанням, ужито в реченнях

# data[].attributes.attachment_link.description
1. В якому рядку всі слова утворені префіксальним способом 2. Слова якого рядка утворені суфіксальним способом 3. Постфіксальним способом утворені слова рядка 4. В якому рядку всі слова утворені безафіксним способом 5. Слова якого рядка утворені префіксально-суфіксальним способом 6. Унаслідок основоскладання постали слова рядка 7. В якому рядку слова утворилися внаслідок словоскладання 8.

# data[].attributes.headline
Підготовка до ЗНО

# data[].attributes.subject
Підготовка до ЗНО

# data[].attributes.body
приклади  тестів

# data[].attributes.attachment_link.title
Підготовка до ЗНО з української мови: Морфеміка ч.1 / ZNOUA