# data[].attributes.headline
Ivana Herendić, sastavnica i kontrola emocija

# data[].attributes.subject
Ivana Herendić, sastavnica i kontrola emocija

# data[].attributes.body
Sastavnice emocija; Najčešće se izdvajaju ove sastavnice emocija:Subjektivni doživljaj: unutarnji osjećaj (tuga, radost, strah, ljutnja, gađenje, iznenađenje itd.).Tjelesne reakcije: promjene pulsa, disanja, napetost mišića, “knedla u grlu”, znojenje, crvenilo.Kognitivna procjena: način na koji tumačimo situaciju (je li opasna, nepravedna, sramotna, prijatna…).Izražavanje: mimika, ton glasa, držanje tijela, geste – ono što drugi vide. Spremnost na ponašanje: poriv da nešto učinimo (napadnemo, povučemo se, zagrlimo, pobjegnemo); ponašanje je dio emocije koji najviše možemo svjesno kontrolirati.
Samosvijest: prepoznati i imenovati što osjećam (npr. “osjećam tjeskobu/ljutnju, a ne samo ‘živčan sam’”).Prihvaćanje umjesto potiskivanja: ne boriti se protiv emocije pod svaku cijenu, jer snažno potiskivanje često je pojačava i produžuje.Kognitivna reinterpretacija: svjesno mijenjanje načina na koji tumačimo situaciju (npr. izazov umjesto katastrofe), što dokazano smanjuje negativne reakcije.Uređivanje situacije: biranje ili izbjegavanje situacija koje jako trigeriraju (npr. ne ulazim u nepotrebne rasprave s osobom za koju znam da me uvijek izbaci iz takta).Mindfulness (svjesna prisutnost): usmjerena pažnja na sadašnji trenutak uz stav prihvaćanja; pokazuje se kao zaštita od problema s emocionalnom samoregulacijom.Briga o tijelu: san, kretanje, prehrana i disanje direktno utječu na limbički sustav i time na intenzitet emocija

# data[].attributes.body
PERCEPTIVNA ILUZIJA

- pogrešno opažanje postojećih objekata

VRSTE: vidimo nešto čega nema

pogrešno prosuđujemo veličinu

slike vidimo na više načina

geometrijske oblike vidimo na više načina

1. Geometrijski oblik vidimo na više načina

- klupice u parku, pločnik izgledaju zakrivljeno ili iskrivljeno u određenom kutu

2. Pogrešno prosuđujemo veličinu

- prolaznici koji stoje niz ulicu izgledaju manji

- mozak koristi perspektivu pa se veličina čini drugačijom

3. Vidimo nešto čega nema

- sjene drveća ili grmlja mogu izgledati ko prepreka ili kao osoba

4. Slike vidimo na više načina

- oblaci ili grmlje vidimo ih u raznim oblicima

# data[].attributes.headline
Klara Mezdić, Potreba za ljubavlju i pripadanjem

# data[].attributes.subject
Klara Mezdić, Potreba za ljubavlju i pripadanjem

# data[].attributes.body
Potreba za ljubavlju i pripadanjem jedna je od temeljnih ljudskih potreba.Odnosi se na želju da budemo voljeni, prihvaćeni i dio neke skupine, poput obitelji, prijatelja ili razreda. Kada osjećamo ljubav i pripadnost, razvijamo samopouzdanje i osjećaj sigurnosti. Ako smo odbačeni ili usamljeni, to može negativno utjecati na naše raspoloženje i psihičko zdravlje.

Zato su bliski odnosi i osjećaj pripadanja važni za zdrav emocionalni razvoj. Primjeri: -kad se osjećaš sretno jer te prijatelji pozovu da ideš s njima van

-kad te obitelj podržava i sluša kad imaš problem

-kad si dio sportske ekipe ili školskog zbora i osjećaš da pripadaš timu

-kad te razred prihvaća i nitko te ne isključuje iz društva

-kad dobiješ zagrljaj ili lijepu poruku i osjetiš da si nekome važna/važan

# data[].attributes.headline
Somatski živčani sustav u šetnji po suncu

# data[].attributes.subject
Somatski živčani sustav u šetnji po suncu

# data[].attributes.body
Somatski živčani sustav upravlja svjesnim pokretima skeletnih mišića i prima osjete iz kože, mišića i zglobova.

Što se vidi (motorni dio):

hodanje, okretanje glave, održavanje ravnoteže, zaobilaženje prepreka, podizanje ruke da zaklonimo oči, ubrzavanje ili usporavanje hoda.

Što se ne vidi (osjetni dio):

osjećaj topline sunca na koži, osjećaj podloge pod nogama, položaj nogu i tijela bez gledanja (propriocepcija) te vidne informacije o okolini.

Nije somatski – autonomni živčani sustav:

znojenje, crvenilo kože, ubrzan rad srca i žeđ.

# data[].attributes.body
Razlozi zaboravljanja tijekom šetnje u prirodi

nedostatak pažnje

osoba tijekom šetnje može razmišljati o problemima, planovima ili je zaokupljena mobitelom te se na taj način informacije nemogu kvalitetno pohraniti u pamćenje

umor i fizičko stanje

dugotrajno hodanje,dehidracija ili glad mogu smanjiti koncentraciju i sposobnost pamćenja, tada mozak daje veću prednost tjelesnim funkcijama a ne obradi informacija

stres i emocionalno stanje

ako je osoba pod stresom pažnja je smanjena što dovodi do slabije znatiželje za ostatak informacija

odsutno razmišljanje

tijekom šetnje osoba može radnje obavljati bez svjesne kontrole ( npr. hodanje poznatom stazom ) što može dovesti  do zaboravljanja mjesta gdje je ostavljen predmet

miješanje informacija

u prirodi primamo puno podržaja poput zvuka,mirisa i vizualnih slika te na taj način novi podražaji mogu ometati prisjećanje ranije zapamćenih informacija

zaboravljanje tijekom šetnje nije neobično i najčešće se povezuje s nedostatkom pažnje

okoliš može poboljšati mentalno zdravlje i pamćenje ovisno o usmjerenoj pažnji i aktivnoj obradi informacija

# data[].attributes.attachment_caption
Moj zadatak bili su mehanizmi učenja, objasniti, primjer.

# data[].attributes.body
Emocije nastaju djelovanjem živčanog sustava i uvijek su povezane s okolinom. Podražaji iz okoline putem osjetila dolaze do mozga, koji ih obrađuje i procjenjuje. Nakon toga se aktivira autonomni živčani sustav. U stresnim i bučnim uvjetima jači je simpatički živčani sustav, zbog čega je tijelo napeto. U mirnom okruženju, poput prirode, aktivira se parasimpatički živčani sustav, koji smiruje tijelo i um. Somatski živčani sustav omogućuje svjesno kretanje i ponašanje.To se jasno vidi tijekom šetnje u prirodi. Dok hodamo kroz park ili šumu, osjetila primaju mirne podražaje poput zelenila, tišine i svježeg zraka. Mozak te podražaje prepoznaje kao sigurne, parasimpatički živčani sustav preuzima ulogu, disanje se usporava, mišići se opuštaju, a emocije prelaze iz napetosti u mir i ugodu. Tako šetnja u prirodi pokazuje kako se sastav emocija mijenja pod utjecajem okoline.

# data[].attributes.body
1. Zakon figure i pozadine

Predmete doživljavamo kao figuru (ono na što se fokusiramo) i pozadinu (okruženje).

Primjer:

Osoba koja stoji na jakom suncu jasno se ističe od svijetlog neba.

2. Zakon blizine

Elemente koji su prostorno blizu doživljavamo kao povezane.

Primjer:

Drveće koje raste jedno pored drugog doživljavamo kao šumu, a ne kao odvojena stabla.

3. Zakon sličnosti

Elemente koji su slični po boji, obliku ili veličini grupiramo zajedno.

Primjer:

Ljudi koji nose sunčane naočale ili svijetlu odjeću mogu nam djelovati kao grupa jer imaju sličan izgled.

4. Zakon perceptivne konstante (konstantnost)

Predmete doživljavamo kao stalne veličine, oblika i boje, iako se uvjeti osvjetljenja mijenjaju.

Primjer:

Iako je sunce jako i boje su svjetlije, znamo da je trava zelena.

# data[].attributes.body
1.Podražaj iz okoline

Nalazimo se vani, zrak je hladan, ali nas obasjava sunčeva svjetlost. Sunce djeluje kao senzorni podražaj, svjetlost dolazi do naših očiju i kože.

2.Aktivacija osjetila i mozga

Svjetlost preko očiju dolazi do mozga, posebno do područja koje regulira raspoloženje .

Povećava se lučenje serotonina, neurotransmitera povezanog s dobrim raspoloženjem.Smanjuje se lučenje melatonina, hormona koji potiče pospanost. U koži započinje sinteza vitamina D, koji dugoročno doprinosi boljem raspoloženju i energiji.

3.Tjelesne promjene

Organizam reagira tako da;

osjećamo toplinu na licu, mišići se lagano opuštaju, disanje postaje dublje, povećava se razina energije.

Te tjelesne promjene mozak interpretira kao ugodne.

4.Kognitivna procjena

Razmišljam

„Baš mi je lijepo na suncu.“

„Nedostajalo mi je ovo svjetlo.“

Ta situacije dodatno pojačava pozitivnu emociju.

5.Emocionalni doživljaj

Rezultat svega je emocija:vedrina,osjećaj nade,optimizam,unutarnji mir.

U zimskom razdoblju, kada su dani kraći i češće smo u zatvorenom prostoru, sunce ima još jači učinak jer predstavlja kontrast sivilu i hladnoći.

# data[].attributes.body
Potreba za poštovanjem

Poštovanje je temelj svakog zdravog odnosa među ljudima. Ono znači uvažavanje tuđih mišljenja, osjećaja i različitosti. Kada pokazujemo poštovanje, gradimo povjerenje i međusobno razumijevanje. Bez poštovanja nastaju sukobi i nesporazumi. Zato je važno biti ljubazan, strpljiv i obziran prema drugima.

# data[].attributes.body
Motivacija

Motivacija je unutarnji proces koji nas pokreće na djelovanje i pomaže nam da ostvarimo ciljeve.

Postoje različite vrste motiva. Biološki motivi povezani su s osnovnim potrebama, poput potrebe za kretanjem ili odmorom. Socijalni motivi odnose se na potrebu za druženjem i prihvaćanjem, pa šetnja s prijateljima može povećati motivaciju. Osobni motivi uključuju želju za uspjehom, napretkom ili boljim raspoloženjem.

Karakteristike motiva su da imaju cilj, pokreću ponašanje i traju dok se cilj ne ostvari.

Da bismo ostali motivirani, važno je postaviti realne ciljeve i napraviti plan.

Primjeri motivacije kroz šetnju su odlazak u kratku šetnju nakon napornog dana radi opuštanja ili šetnja u prirodi koja nas motivira da razmišljamo pozitivnije i nastavimo raditi na svojim ciljevima.

# data[].attributes.body
VODA

-bez nje čovjek može preživjeti 2-3 dana

-tijelo gubi vodu znojenjem, disanjem i mokrenjem

-u prirodi voda nije uvijek sigurna za piće jer može sadržavati bakterije i parazite

-voda se nakon prokuhavanja 5-10 minuta može piti

HRANA

-u prirodi jestive su neke od borovnica kupina ili šumskih jagoda

-skupljanje jestivih biljaka( npr kopriva nakon kuhanja)

ODRŽAVANJE TJELESNE TEMPERATURE

-ljudsko tijelo mora održavati stalnu temperaturu (37 C )

Primjeri zaštite od hladnoće:

•izrađivanje skloništa od grana ili lišća

•paljenje vatre za grijanje i sušenje odjeće

HIGIJENA I ODRŽAVANJE NUŽDE

-udaljiti se najmanje 50-70 metara

-iskopati rupu i zatrpati je nakon korištenja

SKLONIŠTE

-zaštiti tjelo od vremena( kiša, snijeg,vjetar)

-zaštiti se od opasnosti i divljih životinja

-omogućiti san i odmor

Nika Rutić

# data[].attributes.body
Moj zadatak je bio pamćenje, napisati faze pamćenja i dati primjere koje sam vidjela u šetnji.

# data[].attributes.body
Mehanizmi učenja su načini na koje ljudi stječu, obrađuju i zadržavaju nova znanja i vještine.

1. Klasično uvjetovanje
Učenje putem povezivanja dvaju podražaja. Neutralni podražaj povezuje se s onim koji prirodno izaziva reakciju, pa kasnije sam izaziva tu reakciju.

2. Operantno uvjetovanje
Učenje na temelju posljedica ponašanja.

Pojačanje povećava vjerojatnost da će se ponašanje ponoviti

Kazna smanjuje vjerojatnost ponavljanja ponašanja

3. Učenje promatranjem
Učenje kroz promatranje ponašanja drugih i posljedica tog ponašanja, bez izravnog iskustva.

4. Učenje uvidom
Naglo razumijevanje problema bez pokušaja i pogrešaka; „aha“ trenutak.

5. Učenje pokušajem i pogreškom
Postupno učenje kroz isprobavanje različitih rješenja dok se ne pronađe uspješno.

6. Asocijativno učenje
Stvaranje veza između ideja, događaja ili informacija (npr. povezivanje pojmova).

7. Kognitivno učenje
Uključuje razmišljanje, pamćenje, rješavanje problema, planiranje i razumijevanje značenja, a ne samo mehaničko ponavljanje.

# data[].attributes.body
obavezno se potpišite u gornji dio i ovdje dolje napišite zadatak