# data[].attributes.headline
1930, 28 de Gener Dimissió de Primo de Rivera 

# data[].attributes.subject
1930, 28 de Gener Dimissió de Primo de Rivera 

# data[].attributes.body
La fi de la dictadura és la culminació d'un procés que va començar uns quants mesos abans.

Van confluir diversos factors: l'agreujament de la diabetis que patia el dictador (i que poc després de deixar el poder el portaria a la mort); el fracàs de la dictadura per instaurar un règim nou; i el paper creixent de l'oposició.
El 28 de gener de 1930 el rei Alfons XIII va encargar la formació d'un nou govern al general Dámaso Berenguer.

# data[].attributes.body
Les forces antidinàstiques van prendre una iniciativa unitària, que culminà amb el pacte de Sant Sebastià per derrocar la monarquia. Fins al 1931 el republicanisme espanyol es caracteritzava per la fragmentació i la impotència política. En el pacte de Sant Sebastià es va forjar una nova aliança en la qual s'integraren, a més dels republicans d'arreu de l'estat, republicans catalans procedents de diferents formacions del catalanisme polític i gallecs juntament amb monàrquics convertits a última hora a la causa republicana. Els signats del pacte de Sant Sebastià van acordar la supressió de la monarquia, la proclamació de la República i la creació d'un govern provisional, les Corts Constituents s'encarregarien d'aprovar una constitució i també un estatut d'autonomia per a Catalunya

# data[].attributes.headline
1930, 15 de Desembre estratègia per enderrocar la monarquia 

# data[].attributes.subject
1930, 15 de Desembre estratègia per enderrocar la monarquia 

# data[].attributes.body
L'estrategia per enderrocar la monarquia previa fer coincidir, el dia 15 de desembre, la insurrecció d'algunes unitats de l'exèrcit, properes als republicans, i una vaga general que accentués l'agitació social del període, que afectava la univeridad, la premsa...

# data[].attributes.headline
 1931, 14 de Febrer, Dimisió Berenguer i nomenat president del govern 

# data[].attributes.subject
 1931, 14 de Febrer, Dimisió Berenguer i nomenat president del govern 

# data[].attributes.body
El general Dámaso Berenguer va dimitir i va ser nomenat president del govern l'almirall Juan Bautista Aznar, el qual va convocar eleccions municipals. Els partits signants del pacte de Sant Sebastià van presentar aquestes eleccions com un referèndum sobre la monarquia, els resultats foren aclaparadorament favorables a les candidatures republicanes.

# data[].attributes.headline
1931, 14 d'abril Proclamació de la República

# data[].attributes.subject
1931, 14 d'abril Proclamació de la República

# data[].attributes.body
El 14 d'abril es va formar el govern provisional de la República, presidit per l'exmonàrquic i catòlic Niceto Alcalà-Zamora. A Catalunya, Francesc Macià, lider d'Esquerra Republicana de Catalunya, va proclamar a Barcelona la República Catalana dins de la Federació Iberica.

La proclamació de la Segona República espanyola va consistir a la instauració del nou règim polític republicà que va succeir a la monarquia borbònica d'Alfons XIII, que havia quedat «deslegitimada» en haver permès la dictadura de Primo de Rivera (1923- 1930)1 fracassada en el seu intent de tornada a la «normalitat constitucional» amb la dictablanda del general Berenguer (1930-1931)

# data[].attributes.headline
1931, 28 de Juny, Eleccions a Corts Constituents

# data[].attributes.subject
1931, 28 de Juny, Eleccions a Corts Constituents

# data[].attributes.body
El govern provisional de la República, presidit per Niceto Alcalá Zamora, convocà eleccions legislatives per al 28 de Juny.
Unes noves eleccions, aquesta vegada a Cortes, van haver de ser convocades sent el 28 de juny el dia elegit. Serien les primeres que es realitzessin sota un nou procediment, el decret de 8 maig de 1931, modificant així la Llei electoral de 1907, pel qual establien circumscripcions electorals en comptes de districtes electorals, intentant evitar les pressions caciquils i permetent una major proporcionalitat entre els que elegien i els seus representants. A més, va reduir l'edat de vot dels 25 anys als 23 i es va permetre ser elegibles dones i sacerdots. Les Corts que sortissin d'aquestes noves eleccions estarien formades per un sistema unicameral amb inici del període de sessions el 14 de juliol, en commemoració de la Revolució Francesa.

El sistema electoral adoptat requeria que un candidat tingués el 20% dels vots de la circumscripció per ser elegit; encara que en tots els casos, la llista guanyadora complia aquest requisit, va caldre una segona volta el 12 de juliol per cobrir 12 escons (3 a Badajoz, 3 a Barcelona-prov., 1 a Barcelona-cap., 2 a Madrid-prov ., 1 a Madrid-cap., 1 a Albacete i 1 a Sevilla-cap.); noti's que Esquerra Catalana va decidir no presentar candidats, i que a Albacete, Madrid-prov. i Badajoz es van enfrontar candidats de diversos partits republicans que a la 1a volta havien guanyat anant en coalició. Els resultats de la 1a volta a Lugo van ser anul·lats i la votació es va repetir el 23 d'agost de 1931.
Les més transparents celebrades fins aleshores a Espanya, van donar el triomf a les forces d'esquerra i de centre. Les corts sorgides a les eleccions van encarregar-se de redactar una nova constitució, aquesta reflectia els valors laics i esquerrans

# data[].attributes.headline
1931, 2 d'agost Plebiscit a Catalunya de l'Estatut de Núria 

# data[].attributes.subject
1931, 2 d'agost Plebiscit a Catalunya de l'Estatut de Núria 

# data[].attributes.body
Entre el 10 i el 20 de juny de 1931 una comissió elegida per l'assemblea de representants dels ajuntaments catalans es va reunir a Núria i va enllestir un avantprojecte de l'Estatut d'autonomia de Catalunya. Aquest avantprojecte va ser aprovat massivament pel poble català en un referèndum que es va celebrar el 2 d'agost de 1931 . Dotava Catalunya d´institucions d´autogovern, en el marc de la Segona República Espanyola.
El projecte d'Estatut va ser redactat el 1931 a la població de Núria (pel que va rebre el nom d'"Estatut de Núria") per una comissió de 44 diputats elegits de forma indirecta, 25 dels quals pertanyien a Esquerra Republicana de Catalunya.
L'Estatut de Núria havia de ser ratificat pels catalans abans de ser enviat a les corts espanyoles per a la seva aprovació definitiva. Per això, el 2 d'agost es va fer el referèndum.
Van poder votar els homes més grans de 25 anys, i el projecte d'Estatut va ser aprovat de manera àmpliament majoritària. Amb una participació del 75% de l'electorat, els vots afirmatius van superar el 99%.
A més a més, es van recollir més de 400.000 firmes de dones en suport del projecte estatutari.

# data[].attributes.headline
1931 l'11 de Maig Crema de convents a Madrid

# data[].attributes.subject
1931 l'11 de Maig Crema de convents a Madrid

# data[].attributes.body
Es coneix com a crema de convents a l'onada de violència anticlerical contra edificis i institucions de l'Església catòlica ocorreguda entre els dies 10 i 13 de maig de 1931 a Espanya, poques setmanes després d'haver-se proclamat la Segona República. Va ser «el primer conflicte d'ordre públic greu que va haver d'enfrontar el règim republicà». Va ser com a consequència d'una provocació d'un grup de joves del Círculo Monàrquico que havien instalat un granmòfon que emiria la Marxa Reial i que es podia sentir des del carrer.

Els disturbis van començar a Madrid durant la inauguració del Cercle Monàrquic del carrer d'Alcalá i ràpidament es van estendre per altres ciutats del sud i el llevant peninsular. Al voltant de cent edificis religiosos van cremar totalment o parcialment aquells dies, es van destruir objectes del patrimoni artístic i litúrgic, es van profanar alguns cementiris de convents i diverses persones van morir i d'altres van resultar ferides.

# data[].attributes.headline
1932, 10 d'agost aixecament del general Sanjurjo 

# data[].attributes.subject
1932, 10 d'agost aixecament del general Sanjurjo 

# data[].attributes.body
El 10 d'agost del 1932, a la mateixa hora en què s'iniciava la revolta a Madrid, el general Sanjurjo declara l'estat de guerra a Sevilla.
Va conxorxar-se amb alguns aristòcrates, altres militars i alguns carlins i va rebelar-se a Sevilla el 10 d'agost de 1932. Tot i que el cop d'estat va triomfar a Andalusia no ho va fer pas a Madrid i la insurrecció va fracassar
Es coneix com la Sanjurjada al fallit cop d'Estat que es va produir contra la Segona República Espanyola. Només hi va prendre part una fracció de l'Exèrcit espanyol, fet que va suposar el seu fracàs (del Sanjurjo) des de pràcticament el començament. Va constituir el primer aixecament de les Forces Armades contra la República des de la seva instauració el 1931, i el seu fracàs va convèncer erròniament molts polítics i militars republicans que el perill de les conspiracions havia passat i l'acceptació de la República era definitiva.

# data[].attributes.body
El 6 de maig de 1932 va començar a les Corts espanyoles la discussió de l'Estatut. La tramitació va ser intencionadament lenta i, durant aquest temps els partits dretans i alguns sectors minoritaris dels mateixos partits que integraven el govern d'Azaña llançaren atacs duríssims contra l'Estatut. Els atacs anaren acompanyats d'una intensa campanya anticatalanista a la premsa i al carrer

# data[].attributes.headline
1932, 9 de setembre, Aprovació de l'Estatut d'autonomia de Catalunya 

# data[].attributes.subject
1932, 9 de setembre, Aprovació de l'Estatut d'autonomia de Catalunya 

# data[].attributes.body
L'intent de cop d'estat del general Sanjurjo, motivat en part per l'oposició a l'Estatut, va fer que el vot republicà s'aplagués a favor de l'Estatut després d'un brillant discurs d'Azaña. Finalment, el 9 de setembre de 1932 es va aprovar l'Estatut.

Aprovada durant el primer bienni de la Segona República Espanyola que atorgava a Catalunya per primer cop un Estatut d'Autonomia que li permetia tenir un govern i un parlament propis i exercir determinades competències. D'aquesta manera Catalunya aconseguia allò que no va obtenir durant la campanya autonomista catalana de 1918-1919 durant la qual es va arribar a presentar a les Corts de la Monarquia d'Alfons XIII un projecte d'Estatut que no es va arribar ni tan sols a discutir.
El text definitiu va quedar molt retallat. Així Catalunya quedada constituida com a simple regió, es mantenia el control de l'Estat central en l'ensenyament, tot i que la Generalitat podia crear escoles pròpies, i es donaven al govern central la facultat de suspendre l'Estatut. S'hi recollien àmplies competències legislatives en dret civil, règim administratiu, atribucions judicials i ordre públic.

# data[].attributes.headline
1932, 20 de novembre, eleccions al Parlament de Catalunya 

# data[].attributes.subject
1932, 20 de novembre, eleccions al Parlament de Catalunya 

# data[].attributes.body
El diumenge 20 de novembre de 1932, es van celebrar les eleccions al Parlament de Catalunya, constituint les primeres eleccions democràtiques a aquest parlament regional. Es van fer en el context posterior a la proclamació de la Segona República, la restauració de la Generalitat de Catalunya i l'aprovació de l'Estatut d'Autonomia de Catalunya. Un cop més, va triomfar la coalició encapçalada per Esquerra Republicana de Catalunya

# data[].attributes.attachment_link.title
Screenshot 2022-03-10 at 14-03-29 Elecciones al Parlamento de Cataluña de 1932 - Wikipedia, la enciclopedia libre

# data[].attributes.body
Els successos de Casas Viejas, també anomenats massacre de Casas Viejas, van tenir lloc entre el 10 i el 12 de gener de 1933 a la petita localitat de Casas Viejas, a la província de Cadis, i constitueixen un dels fets més tràgics de la Segona República Espanyola. Va obrir una enorme crisi política al primer bienni de la República i va ser l'inici de la pèrdua de suports polítics i socials que conduiria mesos després a la caiguda del govern republicanosocialista de Manuel Azaña.

# data[].attributes.headline
1933, 29 d'octubre  Fundació de Falange 

# data[].attributes.subject
1933, 29 d'octubre  Fundació de Falange 

# data[].attributes.body
Falange Española (FE) va ser un partit polític espanyol d'ideologia feixista fundat el 29 d'octubre de 1933 per Rafael Sánchez Mazas i José Antonio Primo de Rivera. El 15 de febrer de 1934 FE es va fusionar amb les Juntes d'Ofensiva Nacional-Sindicalista (JONS), fundades per Onésimo Redondo i Ramiro Ledesma Ramos, entre d'altres. El nou partit es va denominar Falange Espanyola de les JONS (FE de les JONS).

# data[].attributes.headline
1933, 19 de novembre Triomf de les dretes a les eleccions  

# data[].attributes.subject
1933, 19 de novembre Triomf de les dretes a les eleccions  

# data[].attributes.body
El govern de Manuel Azaña cau el mes de setembre de 1933 com a consequència de les desavinences polítiques entre els partits que li donaven suport a propòsits dels fets de Casas Viejas, i de la seva incompatibilitat amb el president de la República, Niceto Alcalá Zamora. Davant les dificultats de formar un nou govern, Alcalá Zamora va dissoldre les Corts i va convocar eleccions per el 19 de novembre.

El 19 de novembre de 1933 es va celebrar la primera volta de les segones eleccions generals de la Segona República Espanyola per a les Corts i van ser les primeres en què les dones van exercir el dret al vot. Les eleccions van donar una majoria parlamentària als partits de centredreta i de dretes, donant-se inici a l'anomenat bienni radical-cedista entre 1933 i 1936.

# data[].attributes.attachment_link.title
Screenshot 2022-03-10 at 14-16-27 Elecciones generales de España de 1933 - Wikipedia, la enciclopedia libre

# data[].attributes.headline
1934, 6 d'Octubre Revolució a Astúries Proclamació de la República catalana dins de la Federació Ibèrica 

# data[].attributes.subject
1934, 6 d'Octubre Revolució a Astúries Proclamació de la República catalana dins de la Federació Ibèrica 

# data[].attributes.body
El motiu què es va justificar l'esclat de la revolta d'Octubre de 1934 va ser la entrada de la CEDA al govern de Lerroux (4 d'Octubre). Els partits d'esquerra identificaven la CEDA amb el feixisme. El 5 d'Octubre la UGT va convocar una vaga general. Aquesta vaga i l'entrada de tres ministres de la CEDA al govern de Lerroux un dia després van provocar també la reacció del president Companys, que al vespre del mateix 6 d'octubre va proclamar l'Estat Català dins la República Federal Espanyola de manera unilateral. La seva crida, però, no va ser seguida ni per la població ni pels sindicats, i l'endemà Companys i el seu govern es van rendir a les forces de l'exèrcit, comandades pel general Domènec Batet. L'Estatut d'autonomia va ser suspès, i el govern de la Generalitat, empresonat i condemnat a trenta anys de presó.

# data[].attributes.headline
1936, 16 de febrer, Triomf del Front Popular 

# data[].attributes.subject
1936, 16 de febrer, Triomf del Front Popular 

# data[].attributes.body
El setembre de 1935, el govern de Lerroux es va veure obligat a dimitir com a consequència de l'escàndol de corrupció de l'estraperlo. Els governs que el van succeir van ser breus, a causa de la manca de consens entre les forces parlamentàries. Davant d'aquesta situació política, el president de la República va dissoldre les Corts i va convocar eleccions al 16 de febrer de 1936.
Aquestes eleccions van bipolaritzar l'opinió pública espanyola. L'esquerra s'hi va presentar unida en una coalició que, amb el nom de Front Popular, aplegava des dels republicans d'Azaña fins als comunistes. La dreta, en canvi, no es va poder presentada unida, i la CEDA de Gil-Robes va ser el partit dretà que va concórrer amb més candidats.

# data[].attributes.headline
1936,26 de febrer Restabliment de la Generalitat de Catalunya

# data[].attributes.subject
1936,26 de febrer Restabliment de la Generalitat de Catalunya

# data[].attributes.body
El nou govern constituit a Madrid va restaurar l'Estatus d'Autonomia de Catalunya amb la qual es va restablir la Generalitat. Més tard Llluis Companys va ser reelegit president

# data[].attributes.headline
1936, 10 de Maig Elecció de Manuel de Azaña com a president de la República

# data[].attributes.subject
1936, 10 de Maig Elecció de Manuel de Azaña com a president de la República

# data[].attributes.body
Es va escollir a Manuel de Azaña com a president de la República

# data[].attributes.headline
1936, 17-19 de juliol Insurrecció militar contra el govern de la República 

# data[].attributes.subject
1936, 17-19 de juliol Insurrecció militar contra el govern de la República 

# data[].attributes.body
Es va produir un aixecament militar contra el govern de la República, provocat per la resistència als canvis reformistes i a la descentralització autonòmica