# data[].attributes.body
stalno gube vodu jer je koncentracija soli u njihovu tijelu manja od koncentracije u okolišu

većina morskih riba poput tuna ili skuša gubi vodu ozmozom preko površine svoga tijela

kako bi nadoknadile vodu, moraju je stalno gutati, na taj način u organizam unose i veliku količinu soli

suvišak soli koji tako unose iz organizma odstranjuju preko škrga i koncentriranom mokraćom, a bubrezima ujedno filtriraju i otpadne tvari

ribe kao što su morski pas ili raža zbog sastava svojih tjelesnih tekućina ne gube vodu iz tijela, njihova krv sadrži veću količinu uree i soli za razliku od drugih riba što im osigurava osmotsku ravnotežu s morskim okolišem

suvišak soli izlučuju preko probavnog sustava

njihova je mokraća po sustavu sličnija onoj od sisavca

1. Zašto morske ribe stalno gube vodu?
2. Kojim procesom tuna i skuša gube vodu?
3. Kako ribe izbacuju višak soli iz organizma?
4. Zašto morski pas i raža ne gube vodu iz tijela?

# data[].attributes.body
- Vodozemnci su organizmi koji žive i na kopnu i u vodi te su se morali prilagoditi promjenjivim uvjetima okoliša.
- Uvodenome ili vlažnome okružiju primaju vodu u organizam kroz kožu, a njihovi bubrezi izlučuju razrijeđenu mokraću.
- Dok borave na kopnu, prijeti im opasnost od isušivanja te se koriste vodom iz razrijeđene mokraće u mokraćnom mjehuru.

# data[].attributes.headline
Regulacija stalnog sustava tjelesnih tekućina u sisavcima

# data[].attributes.subject
Regulacija stalnog sustava tjelesnih tekućina u sisavcima

# data[].attributes.body
građa čovjekova mokraćnog sustava vrlo je slična građi mokrćnog sustava kod drugih sisavaca

parni bubrezi uklanjaju štetne tvari iz krvi sisavaca

nastala mokraća mokraćovodom dolazi do mokraćnoga mjehura te kroz mokraćnu cijev izlazi iz tijela

količina soli u mokraći varira ovisno o potrebama organizma za vodom

Pitanja:
1.Jel se građa mokraćnog sustava čovjeka i drugih sisavaca značajno razlikuje?
2.Koji organ uklanja štetne tvari iz krvi sisavaca?
3.Pokaži na slici kojim putem mokraća dolazi do mokraćnog otvora.

# data[].attributes.body
Izlučivanje štetnih tvari iz tijela kod ptica slično je kao i kod kopnenih gmazova: guštera i zmija. U bubrezima se krv filtrira te se izlučuje mokraćna kiselina zajedno s malo vode, za razliku od mokraće kod sisavaca. To je bitno za organizme kao što su neki gušteri i zmije koji žive u okolišu u kojemu je teško dostupna pitka voda.

Nastala mokraćna kiselina mokraćovodom dolazi do otvora – nečisnice otkud se izbacuje iz tijela ptica i gmazova. Kroz nečisnicu se osim mokraćne kiseline izbacuju i izmet i spolne stanice. Ptice nemaju mokraćni mjehur, što je jedna od prilagodbi na sposobnost leta.

# data[].attributes.headline
Regulacija stalnoga sastava tjelesnih tekućina kod slatkovodnih riba

# data[].attributes.subject
Regulacija stalnoga sastava tjelesnih tekućina kod slatkovodnih riba

# data[].attributes.body
Ribe koje žive u slatkim vodama (npr. pastrva, šaran) osmozom primaju vodu u organizam jer je koncentracija otopljenih soli u njihovu organizmu veća od one u okolišu.
Procesom osmoze izjednačavaju se koncentracije otopljenih soli u okolišu i unutar tijela ribe.
Slatkovodne ribe vodu najvećim dijelom primaju preko površine svoga tijela i škrgama.
lako žive u vodenome okružju, piju malo vode, a sol mogu primati putem hrane.
Višak soli iz tijela u okolinu izlučuju preko škrga, površine tijela i putem razrijeđene mokraće.
Zbog neprestanoga primanja vode slatkovodne ribe moraju i izbacivati višak vode u obliku razrijeđene mokraće kako bi održale približno stalan sastav tjelesnih tekućina.

1. Na koji način slatkovodne ribe primaju vodu u organizam?
2. Kako izlučuju višak soli iz tijela?
3. Kako izlučuju višak vode iz tijela?