# data[].attributes.body
Za vrijeme svojeg 16-ogodišnjeg djelovanja u Beču i diljem Europe (1903. - 1919.) Bersa proizvodi svoje najbolje.

- pri dolasku dovršava svoju operu Jelka
- sklada opere Oganj i Postolar od Delfta
- sklada solopjesme Oj sanci vi šareni sanci
- sklada klavirske pjesme Fantasia breve, Scherzo i L’heure de rêveries

# data[].attributes.body
Bersa je bio ozbiljan kad je u pitanju bila njegova glazba. Njegov stil je prepoznatljiv efektivnim izmjenama emocija, uvodeći u svoju glazbu impresionističke elemente realne (poistovjetljive) tematike. Posvećivao se detaljima, te je postavio temelje današnjem modernom orkestralnom stilu.

Najbolji primjer daje njegova opera Oganj.

# data[].attributes.body
21. 12. 1873. – 1. 1. 1934.

Bersa je jedan od najvažnijih predstavnika glazbene moderne u hrvatskoj.

# data[].attributes.body
- opera Oganj
- opera Postolar od Delfta
- solopopijevka Seh duš dan
- simfonijska pjesma Sunčana polja

# data[].attributes.body
Na Bersino stvaralaštvo uvelike utječu glazbenici Richard Wagner, Richard Strauss.

# data[].attributes.body
Kao dijete je odrastao okružen glazbom i glazbenicima - svaki član njegove obitelji je svirao neki instrument te je on od njih sam učio. Osnovnu školu završava u Zadru, a srednju u Beču, Trsatu i ponovno Zadru.
Studij nastavlja u Zagrebu gdje mu je profesor bio poznati Ivan Zajc, te u Beču gdje nastavlja pod Juliusom Epsteinom i Robertom Fuchsom (on je predavao i Gustavu Mahleru).

# data[].attributes.body
Bersa se polako počinje družiti sa mnogim hrvatskim velikanima, poput Silvija Strahimira Kranjčevića, Ive Vojnovića, Josipa Hatzea, pa čak i samog Ivana Meštrovića.