# data[].attributes.body
-          Der skal ligges vægt på karakterdannelse, men også samfundet i folkeskolen.

-          Man skal stå fast på fagligheden, men også lave nogle rammer for dannelse af individerne.

-          Man skal give eleverne glæde ved at lære og tage i skole.

-          Der skal ikke være fokus på konkurrence, men man skal udfordre eleverne tilpas til at de får det ud af læringsprocessen de skal.

-          En folkeskole med et fokus fagligt grundlag, men også ligger vægt på karakterdannelse og fællesskab.

-          En folkeskole der også forholder sig kritisk men relevant.

-          En procesorienteret folkeskole.

# data[].attributes.body
-          Vi skal inkludere alle og en væsentlig og vigtig del fra konkurrencestaten, er at vi ikke skal tabe de 15% i uddannelsessystemet. Med det sagt, skal vi ikke presse nogen fagligt, men favne bredt, så både de svage og de stærke elever bliver mødt hvor de er.

-          Velfærdsstatens vigtighed består i det sociale, vi skal ikke presses fagligt, men i stedet for imødekommes i det sociale så vi får lyst til at lære og udvikle os fagligt via fællesskabet.

# data[].attributes.body
Vores skole

1. fokus på fællesskabet pga inklusion

2. konkurrenceorienteret for at alle yder det bedste de kan

3. acceptere at alle ikke er lige faglige stærke men at alle yder deres bedste så de kan blive så dygtige som de kan.

4. fremmedsprog i en tidlig alder for at agere i et globalt samfund samt få forståelse for andre kulturer og andre forskelligheder.

# data[].attributes.body
85% af hver en ungdomsårgang går på ungdomsuddannelse, og når vi taber 15%, er det en fiasko.

På livets skole møder vi vores elever i øjenhøjde. Vi presser ikke eleven til urimelige valg, men vi guider dem uden verdenssamfundets globale pres. Børn skal have lov til at være børn samt leve deres liv.

Ved at møde eleven mener vi, at fagligheden højnes, og at vi dermed at med til at udvikle den unge samfundsborger, hvilket vi mener er med til at skabe dannelse hos det enkelte individ.

# data[].attributes.headline
Fællesskabet fremmer konkurrencen - på vores skole :)

# data[].attributes.subject
Fællesskabet fremmer konkurrencen - på vores skole :)

# data[].attributes.body
Vi mener at idealet for den bedste folkeskole sker ved, at sammenkoble vigtige elementer fra konkurrencestaten og velfærdstaten. Derudover mener vi at "mobilitet" skal læres gennem uddannelse, mobication, hvor det er vigtigt at vi erhverver os kompentencer som muliggør at vi kan bevæge os i mellem forskellige brancher.

Endvidere mener vi også at vi i fælleskabet lykkedes, når vi skaber trygge rammer for både trives og udvikling. Det handler om at skabe en kultur, hvor både udvikling, motivation og ærgerrighed hænger sammen.

# data[].attributes.headline
“Det er en stat. der tilstræber at mobilisere den nationale økonomis produktionsfaktorer (især arbejdskraft, kapital og teknologi) for at skabe komparative fordele i konkurrence med andre stater’’

# data[].attributes.subject
“Det er en stat. der tilstræber at mobilisere den nationale økonomis produktionsfaktorer (især arbejdskraft, kapital og teknologi) for at skabe komparative fordele i konkurrence med andre stater’’

# data[].attributes.body
Hvorfor Velfærdsstaten ?

»Hvis 'det sociale' ikke fungerer, og der er konflikter, mobning eller nogle, der ikke trives, bliver fagligheden sat til side. For langt de fleste lærere er det helt indgroet, at det sociale skal være i orden, før man kan arbejde med det faglige. Det er både praktisk og moralsk nødvendigt«, siger Laura Gilliam.

Jeg er ikke uenig i, at der sker væsentlige ændringer i velfærdsstaten, især fra politisk side. Det er også tydeligt, at de nye dagsordener slår igennem i ændringer i undervisningens fokus, men når man er ude i skolen, kan man ikke se den værdiændring, som Ove Kaj Pedersen beskriver. Det er i stedet slående, at lærere og forældre og elever deler nogle værdier omkring gode fællesskaber og social adfærd. Det er kulturelt dominante værdier, som vi alle sammen er opdraget til - blandt andet gennem skolen - som er helt grundlæggende for vores opfattelse af, hvad det vil sige at være et ordentligt menneske og et civiliseret samfund.

I og med, at lærerne, ifølge Laura Gilliam, alligevel opdrager børn til at være sammen med hinanden ud fra de værdier der er i det gamle danske velfærdssamfund.

Det kan ikke nytte noget med en konkurrencestat, når eleverne alligevel ikke er så modtagelige for indlæring, hvis de ikke trives.

Det er bedre at give plads til andre via samarbejde end at køre et sololøb, hvor alt er en konkurrence.

Samarbejde forbereder også bedre til at indgå i samfundets samarbejde og normer, i forhold til konkurrencestaten, hvor man fokuserer på sig selv. (Individualisering).

Vi har brug for alle, som på erhvervsuddannelser, offentlig-sektor, butiksansatte etc. Ikke alle behøver være akademikere.

en undersøgelse fra internationale artikler viser et stigende problem ift unge og stress, når man taler om konkurrencestaten.

1. for lidt tid til sociale aktiviteter

2. konflikter i hjemmet

3. konkurrence mellem medstuderende

4. manglende støtte fra lærere

5. forventningspres fra en selv

6. forventningspres fra skolen

# data[].attributes.body
For at indgå i et fællesskab, kræves der visse kompetence

- “ Gradvist begyndte der at opstå et behov for en rationel pædagogik, der tog udgangspunkt i den enkeltes egen nytte og fællesskabets behov for, at den enkelte bliver udstyret med kompetence, færdigheder, motivation til at anvende motivationen i fællesskabets interesse“

# data[].attributes.body
Det faglige løft som sker ved skolestart i 2014, lægger sig også meget op ad konkurrencestaten. Vi skal her sikre en mere konkurrencedygtig folkeskole, så vi får alle elever med, ved at have mere undervisning og udfordre eleverne mere, så de er stærkere stillet i det senere liv

# data[].attributes.body
Alle elever vil blive belønnet ved god præstation for at booste selvværd.

# data[].attributes.body
“Under velfærdsstaten var det en succes, hvis Folkeskolen formåede at sende 85% af hver ungdomsårgang videre til en ungdomsuddannelse; under konkurrencestaten er det en fiasko, hvis 15 % tabes.”
Her ses det tydeligt, at vi i konkurrencestaten ikke vil tabe nogle elever. De skal dygtiggøres så meget som muligt, så de faglig svage også bliver inkluderet og bliver i stand til at tage en videregående uddannelse og indgå i samfundet.

# data[].attributes.body
Uden fremmedsprog kan vi ikke vokse som stat og kommunikere globalt

- “Tidligere fremmedsprog: Engelsk fra 1. klasse, 2. fremmedsprog (tysk/fransk) fra 5. klasse og mulighed for at vælge et tredje fremmedsprog som valgfag i 7. klasse. Fordi fremmedsprogene er vigtige for at kunne begå sig i det globale samfund.“

# data[].attributes.body
”Pointen er, at konkurrencestaten er en velfærdsstat i Danmark. Den nuværende konkurrencestat tilstræber at løse nogle af de problemer, som den gamle velfærdsstat viste sig ude af stand til at løse. F.eks. lighed i samfundet,” siger Ove Kaj Pedersen.

# data[].attributes.body
Når børn er i en klasse i mange timer på begrænset plads, bliver de opdraget til, hvordan man begår sig i fællesskaber, hvor man er afhængige af hinanden.

# data[].attributes.body
- I år 13/14 er standarden hævet, så eleverne kan blive så dygtige som mulige - så flere kan komme på videregående uddannelser.
- Dem der falder fra er selv skyld i det.
- Der skal være fokus på egen interesse, så folk kan blive så dygtige som mulige.
- Der skal være mere kontrol, som kan resulterer i økonomisk vækst og så lidt som mulige omkostninger fra det offentlige.

- Mobilitet skal læres gennem uddannelse - mobication

# data[].attributes.body
Alle elever skal udfordres så de kan blive så dygtige som de kan hver især.

- “Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de bliver så dygtige, de kan.”(folkeskolens tre mål).

# data[].attributes.body
Selve organiseringen af skolen i klasser understøtter, at eleverne opdrages til at være socialt orienterede og demokratiske samfundsborgere

# data[].attributes.body
Børnenes adfærd er tegn på, hvad der venter os i fremtidens samfund.

# data[].attributes.body
Kritik af konkurrencestaten er, at eleverne ikke skal opdrages til at være soldater i en konkurrencestat, hvor det er hver mand for sig selv

# data[].attributes.body
"Det er kulturelt dominante værdier, som vi alle sammen er opdraget til - blandt andet gennem skolen - som er helt grundlæggende for vores opfattelse af, hvad det vil sige at være et ordentligt menneske og et civiliseret samfund. På trods af at samfundet ændrer sig, synes disse værdier at have en vis resistens, blandt andet fordi de ligger i skolens struktur og i lærernes professionelle identitet."

# data[].attributes.body
I folkeskolereformen står der først og fremmest noget om hvordan de sociale kompetencer skal være i orden før der kan være fokus på det faglige løft.

# data[].attributes.body
Der kan ikke være fokus på det faglige, hvis det sociale ikke er i orden

# data[].attributes.body
Laura Gilliam: "Hvis "det sociale" ikke fungerer, og der er konflikter, mobning eller nogle, der ikke trives, bliver fagligheden sat til side. For langt de fleste lærere er det helt indgroet, at det sociale skal være i orden, før man kan arbejde med det faglige. Det er både praktisk og moralsk nødvendig"

Det handler om at skabe det trygge individ, som tør at stole på fælleskabet som en styrke i samfundet. Det handler om at uddanne medborgere, der både kritisk og med et åbent sind tør/vil deltage aktivt i fælleskabet. Det handler om at undgå en polarisering, som vi eksempelvis ser i USA hvor udenadslære er i fokus.

Trivsel:
Den nye folkeskolereform.
- Medbestemmelse, valgfag og valgfrihed.

# data[].attributes.headline
"Giv det en chance, så der opstår balance"

# data[].attributes.subject
"Giv det en chance, så der opstår balance"

# data[].attributes.body
Vores skole

1. Balance mellem de sociale og faglige kompetencer

2. God blanding af samarbejde og individuel udvikling

3. Dygtigere end i går både socialt og fagligt

4. Fokus på at danne verdensborgere, hvor det er skolens opgave, at videregive interessen for problematikker udover de danske grænser

5. Tryg base, som skaber trygge individer