# data[].attributes.body
Manuprāt,īstais cēlonis šajā gadījumā ir vadītājs,kurš nav spējis iedalīt darba pienākumus un definēt tā izpildi.Vadītājs nav bijis darba augstumos.Es noteikti, katru reiz pārliecinātos,ka darba uzdevumi ir izprasti.Ja pamanītu,ka kāds darbinieks ir apjucis,mēģinātu kliedēt radušos sašutumu,pamainot komunikācijas veidu,pielāgojot to darbiniekam.Jo jaātcerās,ka katrs cilvēks informāciju uztver savādāk.Piemēram,audiāli vai vizuāli.Un pat šie iedalās dziļāk,jo asociācijas arī atšķiras.

Iespējams,ka būtu grūti atrast parezio pieeju katram cilvēkam.Kā arī tas aizņemtu daudz laika,taču individuāla pieeja liktu darbiniekam justies novērtētam,kas veicinātu labu kontaktu un stabilas attiecības.

# data[].attributes.body
Ja es būtu vadītāja uzņēmumam,kur lielu lomu spēlē radošā darbība,kas prasa vairāku cilvēku sadarbību,censtos būt zibens novadējs jeb starpnieks,ja rastos kāds konflikts.Sasauktu sapulci,kurā uzklausītu abas puses,bet galvenais,ka tās būtu spiestas ieklausīties viena otrā,jo, uzklausot abas puses ,   vajadzētu ieklausīties oponējošajā viedoklī.Liktu katram veikt secinājumus jeb analīzi par pretējās puses viedokli,kādi plusi un mīnusi.Saliktu abu veiktās analīzes kopā un censtos nonākt līdz kompromisam.

Iespējams pēc šādas sapulces,iesaistītās personas nākamreiz iztiks bez vadītāja iejaukšanās un uzreiz pielietos +/- taktiku,cenšoties atrast kopīgu valodu.

Protams,šī metode nestrādātu,ja konfliktā būtu iejaukti personiski iemesli,jo ir vairāk attiecināma uz tehniskām darba veikšanas  lietām,nevis jūtu skaidrošanai.

# data[].attributes.headline
Cilvēku atšķirīgi uzskati, domas par vienu un to pašu jautājumu.

# data[].attributes.subject
Cilvēku atšķirīgi uzskati, domas par vienu un to pašu jautājumu.

# data[].attributes.body
Tā kā uzņēmumu vienu veselu,veido vairāki darbinieki,tāpat kā pūzni veido daudzas jo daudzas skudras,ir tikai pašsaprotami,ka ne visiem būs vienādas domas,uzskati.Lai gan šo esmu atzīmējusi kā vienu no konflikta cēloņiem,manuprāt,saknē vainīga ir nepiekopta prasme cienīt otra viedokli un piekāpties,lai nonāktu pie kompromisa.Bez šīm iemaņām grupu darbi var būt sevišķi izaicinoši,jo ir jāspēj nonākt pie viena gala saucēja.

# data[].attributes.body
Šis cēlonis var izrasīt lielu sašutumu katram darbiniekam,kurš var sākt izlikt radušos stresu uz apkārtējiem,apgrūtinot darba procesu.Darba veikšana sākas ar uzdevuma izpratni,ja šis posms ir neizdevies,tad arī darba kvalitāte būs samazināta.
Īpaši,grupu darbos,ir svarīgi,ka visi dalībnieki izprot dotos nosacījumus vienādi,lai nerastos pārpratumi un nesaskaņas.

# data[].attributes.body
Ja es būtu darba vadītāja, mēģinātu nevis iedrošināt konkurenci starp padotajiem,lai iegūtu labākus rezultātus,bet drīzāk censtos individuāli izvērtēt katra cilvēka dotības un to potenciālus.Ja redzētu,ka konkrētais cilvēks varētu labāk,ka tas ir viņa spēkos,tad to  paskubinātu,iedrošinātu iziet no pierastās komforta zonas.Varbūt sākumā tas cilvēkam nepatiktu,jo justos aizvainots,ka uzskatu,ka viņa veiktais darbs nav pietiekami labs,taču rezultātā,kad viņš būs pacīnijies ar sevi,paplašinot savas iespēju robežas,gan viņš,gan es būtu gandarīta par veikto darbu.

Kā arī censtos katrā radīt vienas komandas domāšanu.Visi ir vienlīdz vērtīgi,un ir jāpalīdz viens otram sasniegt tā potenciālu,jo tas pozitīvi ietekmēs visas komandas sniegumu.Manuprāt,šāds domāšanas veids ievieš saliedības sajūtu un veicina labu attiecību veidšanos,kas atvieglina komunikāciju un arī darba procesu.

Bet ne vienmēr visi cilvēki spētu pieņemt šādus principus,jo katrs cilvēks ir indivīds ar savu pasaules redzējumu un vērtībām,līdz ar to būtu grūti izkaust sāncensības garu.Kā arī iespējams bez savstarpējās konkurences,es zaudētu vajadzīgo autoritāti.

# data[].attributes.body
Piemēram,kad divi indivīdi vai grupas savā starpā sacenšās par vienu labumu,mēģinot būt labāki par viens otru.Uz konkurenci balstās ekonomika jeb preču tirgus,jo uzņēmumi konkurē par pircēja uzmanību,kas sekmē viņu ienākumu plūsmu.Manuprāt,konkurence starp uzņēmumiem ir laba,jo liek tiem pilnveidoties un attīstīties,sniedzot kvalitatīvākas preces un nostiprinot komunikācijas linku ar pircēju, lai attīstītos ir jāzina,kas ir jāmaina un ko var vēl uzlabot,to var uzzināt, ieklausoties patērētāju prasībās un atsauksmēs.Kā arī konkurence ir viena no ekonomikas  ilgtermiņa attīstības dzinuļiem,jo uzņēmumi vienmēr vēlēsies iegūt pēc iespējas lielāku peļņu,kas ir iespējam tikai tad,ja  tiem ir stipra saikne ar tirga vēlmēm,kurām,cenšoties pielāgoties,uzņēmumi ir spiesti attīstīties.

Protams,ne vienmēr sīva konkurence noved pie abpusēja labuma,īpaši,ja tā norit starp viena uzņēmuma darbiniekiem.Pārāk sīva,agresīva iekšējā konkurence var novest pie sadrumstalības un toksiskas darba vides izveidošanās,kurā nevis viens ir par visiem,bet viens par sevi.Uzņēmumos ir svarīga sadarbība,jo tikai tās rezultātā var tapt jaunas,orģinālas idejas.Kā nekā katram darbiniekam ir savas īpašās dotības,kolektīvs viens otru papildina,veidojot vienu veselu.