# data[].attributes.body
Den følger godt og effektivt kursets "fiske"-dramaturgi (aka revideret berettermodel):
- En god hook (alt fra fangende overskift, præcis underrubrik og interessant indledning)
- Interessant og voksende historie, der underbygges af gode scener, beskrivelser, citater og fakta.
- En hale, der hænger godt sammen med resten af historien ("Men noget tyder på, at Søren Markussen har fingeren på pulsen. [...] Danskerne vil have mere og mere kaffe")

Mulighed for forbedring: der er en god udvikling i scenerne (kommer ind, bliver modtaget, bestiller kaffe, kaffe hældt op) - den kunne med fordel bliver fulgt helt til døren og afsluttes, så den sidste del er lige så dynamisk, som den første.

# data[].attributes.body
Vi har valgt at Annas artikel om 'kopiering af studiebøger' er den bedste reportage, fordi:
Den først og fremmest er meget simpel og fortæller om en simpel begivenhed. Anna inddrager læseren i Birgittas handling: At scanne bøger ind til PDF. Noget der umiddelbart lyder simpelt og kedeligt, men Anna formår at gøre handlingen sjov og delvist oplysende (en mulighed, hvis andre studerende ikke kendte til episoden).

Anna gør bl.a. brug af det multimodale ved, at man som læser, hører bippene for sig. Derudover fungerer hendes bip godt, da læseren bliver inddraget i fortællingen. Man føler nærmest at man selv er der. I den sammenhæng fungerer sidetallene også godt, til at fortælle noget om tidshorisonten. Det gør reportagen mere humoristisk.

Lydene og sidetallene er med til at binde reportagen sammen. Det gør noget "aktivt" ved fortællingen.

Derudover gør hun brug af nogle gode citater der skaber et smil på læben:
”Jeg låner ikke så tit bøger på biblioteket, for jeg har det med at spilde kaffe på dem og så bliver bibliotekaren sur,” sukker hun med et smil.

”Endelig!” brøler Birgitta.

”Er du færdig nu?” spørger hun håbefuldt og Birgitta leverer storsmilende et rungende ”Ja!”

Årsagen til at de her citater fungerer godt er pga.: man kan forestille sig situationen. Alt fra det sukkende øjeblik hvor Birgitta erkender; at hun er lidt en klodsmajor, til en håbefuld (måske meget utålmodig) studerende, der gerne snart vil have lov til at låne printeren.

Reportagen er skrevet som tredjefortællerform, hvilket fungerer rigtig godt. Anna skaber nogle scener, hvor man som læser føler "at man er der". Teksten er letlæselig og gør ikke brug af hverken af hverken svære eller lange ord.

Man sidder tilbage efter at have læst denne reportage:
At der er måder hvorpå man kan spare penge, men det kræver tålmodighed.
At scanne bøger ind som PDF er ikke ulovligt - Man må ikke dele PDF'en med andre

# data[].attributes.body
Vi har i gruppe 5 valgt Klaus' artikel om Aarhus Madsamling som den mest interessante reportage.

Det skyldes flere forhold:
-- God fængende rubrik, der spiler på genkendelighed fra programmet: Landmænd søger kærlighed.
-- Gode stemningsbilleder: fx "Der rynkes på næsen, da duften af kaffe blander sig med duften af spegepølse" (l. 77), "SMACK" endnu en bildør smækker (l.36)
--Brug af citater: Citaterne er både informative (partskilder), og er samtidig med til at danne et godt billede af personen, der taler. Fx den lidt uformelle jargon på Godsbanen: "Davs Bjarne" (l. 37), "Davs, er det dig der har bestilt nr. 4 hos mig?" (l. 71)
--Sammenhæng i teksten: Den tredje fortællermodel anvendes meget stringent, og det fungerer rigtig godt. Teksten bliver ikke tung, fordi der veksles så godt mellem BBI-parts og scener. Desuden er reportagen bygget op på et handlingsforløb; fra åbning til lukning af Madsamlingen, hvilket også biddrager til at skabe en god sammenhæng.
--God brug af humor/finurlighed i teksten: Her har Klaus fanget nogle sjove situationer, fx at Bjarne ender med at skrue hængslerne af døren, for at lukke ned for idag.

Artiklen er efter feedback-runden fået en skarpere rubrik (Landmænd søger kundekreds), der før var underrubrikken. Desuden er underrubriken blevet mere præcis og kort, og der er blevet kælet mere for mellemrubrikkerne.