# data[].attributes.body
Det fins utallige helgener innenfor katolisismen, de mest kjente er de innenfor kristologien, altså de som levde rundt Jesu liv. Her står Jesu apostler, Josef og Jomfru Maria sterkt fram som en av de mest kjente. Gjennom hele året er det feiringer og markeringer for de ulike populære helgenene, det er også mye statuer og malerier av de viktigste helgenene. Helgener er personer som har brukt hele sitt liv og alt i sin makt til å fremheve Kristus, ofte har de også dødd i en konsekvens av sine handlinger for religionen. altså martyrdød. I tillegg har de levd et hellig liv med og fulgt Guds regler. Disse helgenene er ofte forbilder for sterkt troende kristne katolikker i dag.

# data[].attributes.body
Stensvold, A. (2009, siste redigert 2019) Katolisismen Hentet:18.10.2019  https://snl.no/katolisisme

Nilsen, E.B. (2003, siste endret 2011) Klosterliv Hentet:21.10.2019 http://www.katolsk.no/praksis/klosterliv/artikler/kloster

Ukjent (2005, sist endret 2019) Sølibat Hentet: 21.10.1019
https://no.wikipedia.org/wiki/S%C3%B8libat

Stensvold, A. (2007, sist endret 2019) andre Vatikankonsil Hentet: 22.10.2019 https://snl.no/andre_Vatikankonsil

Ukjent (2005, sist redigert 2019) andre Vatikankonsil Hentet:22.10.2019 https://no.wikipedia.org/wiki/Andre_Vatikankonsil

Ukjent (2004, sist redigert 2019) Skytshelgen Hentet:24.10.2019 https://no.wikipedia.org/wiki/Skytshelgen

Odden, E.P (2012, sist endret 2016) Den hellige Colman Lobhar Hentet: 28.10.2019
http://www.katolsk.no/biografier/historisk/collobhar

Dingstad, K. (2011) Jomfru Maria - Guds mor Hentet: 28.10.2019
http://www.katolsk.no/tro/tema/maria

Dingstad, K. (2011) Den katolske kirkes sakramenter Hentet:31.10.2019
https://www.katolsk.no/tro/tema/sakramenter

Thomassen, M. (2009, sist endret 2019) Messe Hentet:31.10.2019
https://snl.no/messe

# data[].attributes.body
Det andre Vatikankonsil ble holdt i fire sesjoner fra 1962 til 1965. Konsilet tok sted i Vatikanet og ble innkalt av den daværende paven: Pave Johannes XXIII (23) er også det siste konsilet og blir også kalt det 21.kirkemøte. Bakgrunnen for konsilet var at man over hele verden merket at samfunnet forandret seg, man måtte derfor gjøre grep med å få modernisert retningen. Etter disse møtene ble det ikke verken forkastet eller fornyet noen store dogmer eller læresetninger. Likevel ble det godskjente en fornyelse som førte katolisismen videre. Forståelsen av katolisismen ble endret og avstod mer mot den tolkningen som kom i middelalderen, den kom heller nærmere det evangeliske synet på bibelen og kristendommen. I etter tid blir denne hendelsen sett på som fornyelsen av den katolske kirke, og det er i dag en av de viktigste handlingene i moderne tid.

# data[].attributes.body
Noen kristne, med et intensivt religiøst engasjement velger å vie sitt liv til sin tro og blir derfor nonne eller munk. Når man lever et slikt liv er det visse regler en må følge, ofte lever de sammen i et slags minimalistisk samfunn i form av et kloster. Her lever de i et fellesskap med vekt på kristen bønn, de lever også i noe som kalles sølibat. Et løfte om sølibat inngår at man ikke skal inngå ekteskap og også avstå fra all seksuell omgang, man kan heller ikke ha barn. De som lever i kloster ser man ofte lever i stillhet og nøysomhet med minimalistiske behov, her skal de vie hele sitt liv til sin tro. Dette er et generelt kristent fenomen som man også kan se ulike versjoner av i andre religioner, det er altså ikke noe helt eget for kun katolisismen. Likevel er det tre løfter eller krav som er spesielle for å kunne bli munk eller nonne i katolisismen. De skal leve uten privat eiendom eller inntekt, leve i sølibat og leve i det som kalles absolutt lydighet til de som er ledere i klostersamfunnet.

# data[].attributes.body
En skytshelgen er en hellig avdød eller levende person som det sies skal beskytte for eksempel et området, en person, folkegruppe også videre. En nærliggende skytshelgen for oss som bor i Trøndelag er St. Olav som er skytshelgen over Trondheim. Ordet "skytshelgen" kommer fra det tyske "Schutz" som betyr beskyttelse eller vern.

# data[].attributes.body
Katolikker finner man over alt i verden, de er spredt ut over hele kloden. Likevel har de visse like elementer og kjennetegn som gjør dem til ett trossamfunn. I hovedsak er det fire likhetstrekk man ser tydelig. Det første katolikker har til felles er at de alle tror på Bibelen og den treenige Gud. Den treenige Gud vil si måten man ser Gud på, i kristendom ser man på Gud som tre i en: Faderen (Gud), Sønnen (Jesus Kristus) og Den Hellige Ånd.  Det andre likhetstrekket er at de har lik oppbygging av kirken, altså hvem som er ledere over hva. Alle katolikker har Paven som øverste leder, i de mindre trossamfunnene har de biskoper og i hver av kirkene er det prester. Det tredje element er de sju sakramentene. Sakramenter er kristelige ritualer der man viser og bekrefter sitt forhold til Gud. De sju forskjellige alle katolikker skal gjennom er Dåp, Konfirmasjon (opprinnelig kalt ferming), Nattverden (eukaristien), Skriftemålet (Botens sakrament), Ekteskapet, Ordanisjon av biskoper prester og diakoner og til slutt Salvingen av de syke. Det siste som er likt for alle katolikker er messen, altså katolsk gudstjeneste med nattverd. Her tilber katolikkene Gud på ulike måter gjennom sang, salmer og Bibelopplesninger, og selvfølgelig nattverden. Da dypper de ofte kjeks, som skal være Jesu kropp i vin, vinen skal være Jesu blod. Dette ritualet gjennomgår de for å minnes Jesu liv.

# data[].attributes.body
Det som sies å være grunnstenen i katolsk kristen tro er læren om Jesus, altså Kristologi. Hovedhandlingen i denne historien er at Gud lot seg føde å vise seg som menneske gjennom Jesus. Kvinnen som ble valgt til å bære fram dette gudbarnet var Maria, i katolisismen blir hun derfor kaldt Guds mor. Av den grunn er Maria svært sentral i katolsk tro, i hvor stor grad hun er viktig skiller seg fra de andre kristne retningene. I katolsk kristendom kalles denne læren om Jomfru Maria: Mariologi. Denne delen av bibelen er svært sentral og viktig i katolisismen.

# data[].attributes.body
Katolisisme er en retning innenfor kristendommen. Katolisismen ble dannet rett etter "det store skisma". "Det store skisma" var delingen i den latinske og ortodokse kirke, hendelsen tok sted i rundt år 1054. Etter dette ble en ny retning og kristent samfunn dannet, nemlig den katolske kirke. Retningen ble fort populær og i dag er det den mest utbredte retningen innenfor kristendommen med over 1 200 000 000 medlemmer, fleste parten av verdens katolikker befinner seg i Latin-Amerika. Ordet i seg selv stammer fra det greske "universell" eller "allmenn". Betydningen av ordet forteller oss at kirken er for alle mennesker i verden.