# data[].attributes.body
Temperatur, vindstyrke og nedbør.
Variation gennem årstider.
Forskellige typer vejr i klimazoner.
Måles hver dag - kan ses og mærkes.

# data[].attributes.body
Store forskelle internationalt (kold til varmt)
Data om vejret samlet ind over en årrække. (30 års periode)

# data[].attributes.headline
Hvad er drivhus-effekten og hvad har den af betydning?

# data[].attributes.subject
Hvad er drivhus-effekten og hvad har den af betydning?

# data[].attributes.body
Solens stråler der rammer Jorden - nogle af dem bliver kastet tilbage igen.
Holder på varmen. (Ozon-laget (der også beskytter)).

# data[].attributes.body
Et udtryk for intensiteten for tilbagekastet lys.
Sne er meget effektiv til at kaste lys tilbage. (Lava optager mere end det kaster tilbage)

# data[].attributes.headline
Typer af nedbør -  og hvad adskiller dem?

# data[].attributes.subject
Typer af nedbør -  og hvad adskiller dem?

# data[].attributes.body
Hagl
Regn
Sne
Slud
Temperaturen er afgørende for typen af nedbør.

# data[].attributes.body
Et lag af gasarter rundt om Jorden.

# data[].attributes.body
Ligger i 7-15km væk fra Jordens overflade.
Det er her vi kan se og måler vejret.

# data[].attributes.body
Begynder ved ca. 15 km højde - fortsætter 50 km højde. Her finder vi ozonlaget - beskytter Jorden mod de farlige uv-stråler.

# data[].attributes.body
80-500km fra Jordens overflade. Her vi kan se Nord- og Sydlys.

# data[].attributes.body
500km +
(Her begynder rummet)

# data[].attributes.body
Går fra 50-80km højde. Her brænder meteorer. Det ser vi som stjerneskud.

# data[].attributes.body
Stor samling af luftmolekyler i et område. Søger imod lavtryk, så trykket kan udlignes.

# data[].attributes.body
Lille samling af luftmolekyler i et område. Vinden blæser mod det laveste tryk.

# data[].attributes.body
Sø- og landbriser - mere lokalt højtryk og lavtryk i DK. Kold havluft blæser ind over landet. Om natten er det så modsat - der blæser en landbrise ud over havet.

Solen er med til at påvirke vindene. Samtidigt er Corioliseffekten også medvirkende til de skiftende vejrfænomener og "vejrtyper".

# data[].attributes.body
Solen først og fremmest, grundet opvarmning af vind og temperatur (medfører nedbør). Sætter skub i vindsystemerne.
Skove, bjerg og bygningen er med til at påvirke vinden og dens retning.

# data[].attributes.body
Måles i enheden meter per sekund (m/s)
Der bruges et kopanemometer til at måle.

# data[].attributes.body
Viser os styrken på vinden og de konsekvenser det medfører.
Går fra mildt til helt stille vejr, til total orkan og store ødelæggelse.

# data[].attributes.body
Vands frysepunkt er ved 0 grader.
Vands kogepunkt er ved 100 grader.

# data[].attributes.body
Vand fryser ved 32 grader.
Vand koger ved 212 grader.

# data[].attributes.body
Frysepunktet er +273,15 grader.
Kogepunktet er +373,15.

# data[].attributes.body
Vi måler temperaturen med et termometer.
Måles i 2 meter over jordens overflade. Skærmet for blæst og direkte solskin

# data[].attributes.body
Varm, fugtig luft møder kold, tør luft --> kan give en tornado
Det er en hurtigt roterende luftmasse, som blæser med intenst lavtryk.
Den er tragtformet og når helt ned til jorden.
Hvis tragen ikke når helt ned til jorden, kalder vi det en "tragtsky"
I DK får vi skypumper - den har ikke samme styrke som en tornado.
Fujitas tornadoskala: F0-F5 ( vind, størrelse og konsekvenser)
Tornado Alley - USA

# data[].attributes.body
Orkaner får navne.
Kraftig vind.
Ødelæggende.
Orkaner hedder noget forskelligt i forhold til, hvilket hav, de er opstået i: Hurricanes, tyfoner og cyckloner.
Danske orkaner opbygges typisk mellem de kolde luftmasser fra nord og de varme luftmasser fra syd.
I DK havde vi den værste orkan i 1999 - den havde styrke 1!
Orkanstyrke-måler: Saffir-Sipmson-skalaen, som måler ud fra vindhastighed i m og km, orkan  er min. 117 km/t, og max i skalaen er + 248 km/t.
Orkaner bliver større af påvirkning fra vanddamp og Corioliseffekten.