# data[].attributes.headline
מה שהתחדד לי בחודשים האחרונים הוא כמה שהתלמידים שלנו יודעים היטב מה נכון ומה לא. מה עובד ומה פחות. מה מחייב אותם לעמוד על קצות האצבעות ושווה להתאמץ בשבילו ומה מיותר ורק מייצר אשליה של : חשוב.ולכן הייתי שואלת (גם) אותם. בשאלון רציני שנבנה במשותף, כצוות. בין השאר הייתי מבררת עם התלמידים שלי : מה גילית על עצמך כלומד מרחוק ? איזה יכולות לימודיות שלך השתפרו ? מה היו הקשיים המרכזיים בהם נתקלת ? מה היה חסר לך ? מה קיבל מענה מיטבי ? על מה אפשר לוותר  ? ממה היית רוצה עוד ?חוכמת ההמונים תסייע לנו לקבל החלטות מושכלות וטובות לקראת השנה הבאה בתחום דרכי ההוראה.העובדה שהנושא  דרכי ההוראה  נבחר כנושא שנדון בו מחר, מעיד על כך שזה הדבר שהכי מעסיק אותנו כצוות. ובעיני זה הנושא שבו אנחנו נדרשים לעשות קפיצת מדרגה, בלי קשר לקורונה, כבר שנים רבות.תנועה לעבר הוראה אישית יותר, מעורבת ומערבת את המורה והתלמיד, חיבור חומרי הלימוד לחומרים שמהם העולם הזה עשוי וגם אנחנו. שיעורים מגוונים שבהם לתלמיד יש יותר  מקום להבעה עצמית, אך גם תביעה גדולה יותר למאמץ  מצידו ושותפות בעשייה על פני ישיבה פאסיבית וציפייה שהמורה ירתק  אותו. בעזרת השם נשוב ללמד פנים אל פנים מתישהו ואז נידרש לכל מיני שאלות , ובין השאר: כמה זמן מסך יתפוס המסך בכיתה ? איזו מדיניות בית ספרית נכונן אחרי שמכשיר נייד שהיה מוקצה בזמן השיעור הפך להיות כלי שדרכו לומדים ?  תמר קריגר- ערמוני

# data[].attributes.subject
מה שהתחדד לי בחודשים האחרונים הוא כמה שהתלמידים שלנו יודעים היטב מה נכון ומה לא. מה עובד ומה פחות. מה מחייב אותם לעמוד על קצות האצבעות ושווה להתאמץ בשבילו ומה מיותר ורק מייצר אשליה של : חשוב.ולכן הייתי שואלת (גם) אותם. בשאלון רציני שנבנה במשותף, כצוות. בין השאר הייתי מבררת עם התלמידים שלי : מה גילית על עצמך כלומד מרחוק ? איזה יכולות לימודיות שלך השתפרו ? מה היו הקשיים המרכזיים בהם נתקלת ? מה היה חסר לך ? מה קיבל מענה מיטבי ? על מה אפשר לוותר  ? ממה היית רוצה עוד ?חוכמת ההמונים תסייע לנו לקבל החלטות מושכלות וטובות לקראת השנה הבאה בתחום דרכי ההוראה.העובדה שהנושא  דרכי ההוראה  נבחר כנושא שנדון בו מחר, מעיד על כך שזה הדבר שהכי מעסיק אותנו כצוות. ובעיני זה הנושא שבו אנחנו נדרשים לעשות קפיצת מדרגה, בלי קשר לקורונה, כבר שנים רבות.תנועה לעבר הוראה אישית יותר, מעורבת ומערבת את המורה והתלמיד, חיבור חומרי הלימוד לחומרים שמהם העולם הזה עשוי וגם אנחנו. שיעורים מגוונים שבהם לתלמיד יש יותר  מקום להבעה עצמית, אך גם תביעה גדולה יותר למאמץ  מצידו ושותפות בעשייה על פני ישיבה פאסיבית וציפייה שהמורה ירתק  אותו. בעזרת השם נשוב ללמד פנים אל פנים מתישהו ואז נידרש לכל מיני שאלות , ובין השאר: כמה זמן מסך יתפוס המסך בכיתה ? איזו מדיניות בית ספרית נכונן אחרי שמכשיר נייד שהיה מוקצה בזמן השיעור הפך להיות כלי שדרכו לומדים ?  תמר קריגר- ערמוני

# data[].attributes.headline
למידה לפי סמסטר/מחצית במבנה השנתי

# data[].attributes.subject
למידה לפי סמסטר/מחצית במבנה השנתי

# data[].attributes.body
אני חושב שגילינו השנה כמה צריך לרכז מאמצים וקשב ולא לפצל אותם. אני בעד שינוי דרמטי במבנה השנה - במקום 10 מקצועות עם 10 מורים לאורך כל השנה - אני בעד 5 מקצועות מרוכזות עם 5 מורים לחצי שנה ואז חצי שנה עם 5 מקצועות חדשים ו5 מורים (חדשים או חלק אותם מורים) ייתכן להחריג כמה מקצועות כמו מתמטיקה אולי אנגלית ואולי שיעורים של מחנך שהם יהיו לאורך כל השנה...יונתן סנובל

# data[].attributes.headline
מבחן אמריקאי

# data[].attributes.subject
מבחן אמריקאי

# data[].attributes.body
מסתבר שהוא בודק הבנה בצורה הרבה יותר מדוייקת מאשר שאלות פתוחות. התלמידים נדרשים לדייק את הידיעה שלהם והם מתקשים. כאשר יש שאלה פתוחה הם יכולים לכתוב תשובה "בערך" טובה ולקבל נקודות. במבחן אמריקאי - הכל או כלום... יונתן סנובל

# data[].attributes.headline
שימוש במחשב בזמן הלמידה

# data[].attributes.subject
שימוש במחשב בזמן הלמידה

# data[].attributes.body
אני השתמשתי המון בכיתה באתר "על התורה" https://alhatorah.org/ הן לתנך והן לגמרא. הכלי הזה הוא הרבה יותר משמעותי מאשר דף גמרא או ספר תנך כי זה מחבר תלמידים מייד לעושר של פרשנים, פסק הלכה ברמב"ם או שולחן ערוך בלחיצת כפתור, וכמובן אתרים לתרגום ארמית עברית עם יכולת גם לבחור טקסט פשוט בלי הפרעות. הייתי שמח שלכל תלמיד יהיה אפשרות לעבוד בזה בזמן שיעור - אך ללא הסחת הדעת הבלתי נסבלת של צפייה במחשב, סרטונים, ווטסאפ תוך כדי השיעור... יונתן סנובל

# data[].attributes.body
הנושא בעיני כרוך בנושא הבא ושאין גודלה של תיבה זו מספיק להסברה. אני משער שיהיו עלי לא מעט חולקים.
אני חש שאיננו צריכים לייצג רק את משרד החינוך. אציג את הדברים באופן קיצוני - למרות שיש בעיני חשיבות לבנין האדם גם בחלק מקצועות הליבה.
יש סתירה בין הרצון שלנו לחנך- ערכיות המוכנה לשלם עבור כך, לבין העמידה במבחני הבגרות בהקשרם השרידותי - תשלום שלא מעניין אותי כדי לפתוח שערים בבוא העת שתהיה לי עבודה מכניסה/ שאני אוהב.
כתוצאה מכך המבחנים (שופעי ההעתקות כשהם מקוונים )

ולכן אני חושב שעלינו לעבור צד, לפחות טקטית. כלומר להגיע למצב שבו התלמיד משתמש בנו כדי לקבל אינדיקציה למצבו, ולמעט בשימוש כשוט ככל הניתן בשימוש בתומכי למידה , ככלי למתן ציון ( נוכחות, שימוש בציוני שליש ובטח ציונים משנים קודמות לחישוב ציון המגן)
כלומר שלתלמיד לא יהיה שווה לשקר לנו - לפחות בתחום הלימודי כי אנחנו בצד שלו.
פירוט: במפגשנו המיוחל ...

# data[].attributes.headline
לדעתי צריך לשלב בין הלימוד הפיזי למקוון אולי  ניתן להתחיל ביום שישי בלימוד המקוון ואז לבדוק הוספת יום נוסף .  אני מרגיש שללימוד המקוון יש הרבה יתרונות כגון אחריות , חינוך ללמידה עצמאית , נגישות מידית לכל המידע המקוון תוך כדי הלימוד הן למורה והן לתלמיד ,אפשרויות לחלוקה מהירה לקבוצות , חינוך למיומנות התלמידים ללמוד בסביבה דיגיטלית , וכ''ו

# data[].attributes.subject
לדעתי צריך לשלב בין הלימוד הפיזי למקוון אולי  ניתן להתחיל ביום שישי בלימוד המקוון ואז לבדוק הוספת יום נוסף .  אני מרגיש שללימוד המקוון יש הרבה יתרונות כגון אחריות , חינוך ללמידה עצמאית , נגישות מידית לכל המידע המקוון תוך כדי הלימוד הן למורה והן לתלמיד ,אפשרויות לחלוקה מהירה לקבוצות , חינוך למיומנות התלמידים ללמוד בסביבה דיגיטלית , וכ''ו

# data[].attributes.body
שילה

# data[].attributes.headline
ההוראה המקוונת גרמה לי להיות מורה מדוייקת יותר וברורה יותר (וחשבתי שהייתי די מדוייקת אבל גיליתי שאפשר עוד...). הבנתי מה בשיעור רגיל הוא בזבוז זמן ומה הוא למידה יעילה יותר, וביעילות אין כוונתי ליעילות של מכונה, אלא שתהליך ההבנה הוא מובנה ומדוייק יותר. הייתי שמחה ליישם את ההבנה הזו גם כשנשוב לכיתות. גם אני כמו אחרים פה פיצלתי את הקבוצות שלי  וזה הפך הכל להרבה יותר כיף לכולם. 

# data[].attributes.subject
ההוראה המקוונת גרמה לי להיות מורה מדוייקת יותר וברורה יותר (וחשבתי שהייתי די מדוייקת אבל גיליתי שאפשר עוד...). הבנתי מה בשיעור רגיל הוא בזבוז זמן ומה הוא למידה יעילה יותר, וביעילות אין כוונתי ליעילות של מכונה, אלא שתהליך ההבנה הוא מובנה ומדוייק יותר. הייתי שמחה ליישם את ההבנה הזו גם כשנשוב לכיתות. גם אני כמו אחרים פה פיצלתי את הקבוצות שלי  וזה הפך הכל להרבה יותר כיף לכולם. 

# data[].attributes.headline
השבת שמעתי, שפרופ' א

# data[].attributes.body
השבת שמעתי, שפרופ' אומן למרות גילו המופלג (בלי עין הרע) ועל אף סכנת בקורונה נפגש פנים אל פנים (בתנאים מתאימים) לשיחות עומק על נושאים מהותיים. הסבירו לי שהוא צריך את המבט בעיניים - לראות שהאחר מבין או מתקשה בהבנת העניין.. לפחות בנקודה זו אני ניתלת על אילן גבוה גם אני זקוקה לראות את המבט של ההבנה או אי ההבנה.. בעניין דרכי עבודה בכיתה, אשמח לשמר, לשכלל ולהתחדש בהם.

# data[].attributes.headline
ספרים דיגטלים הם מצוינים !

# data[].attributes.subject
ספרים דיגטלים הם מצוינים !

# data[].attributes.body
אין בעיה שתלמידים אין להם ספרים וגם פחות משעמם. וזה חוסך עצים ונייר ....

# data[].attributes.headline
Digital books are amazing . I agree with Motti they save a lot of trees and paper !

# data[].attributes.subject
Digital books are amazing . I agree with Motti they save a lot of trees and paper !

# data[].attributes.body
אני מסכים עם מוטי הספרים דיגיטלים הם מצוין !

# data[].attributes.headline
אני חושב שאין תחליף ללמידה בכיתה פיזית, אך דא עקא ש-12 החודשים האחרונים + הטכנולוגיה והמכשיר שיש ביד כל אחד מתלמידנו (שזה שווה לענ"ד דיון בפני עצמו...) מכריחים ומאלצים אותנו להבין שלא ניתן יותר ללמד רק בצורה ה"מסורתית" אליה הורגלנו אנו ואבותינו ואבות אבותינו אלא לצאת מחוץ לקופסא (אולי בתרתי משמע...) וללמד באופנים אחרים, בין היתר מקוונים, ומתחבר עם מה שנכתב כאן בנוגע ל"כיתה הפוכה", העמקת הידע ולא לימודו, ובעצם הפיכת התלמיד לחוקר ומתכנן ופחות לגורם פאסיבי שבא לשתות בצמא כל תרגיל חשבוני וכל מימרא גמרתית / נתון היסטורי כזה או אחר וכדו'.

# data[].attributes.subject
אני חושב שאין תחליף ללמידה בכיתה פיזית, אך דא עקא ש-12 החודשים האחרונים + הטכנולוגיה והמכשיר שיש ביד כל אחד מתלמידנו (שזה שווה לענ"ד דיון בפני עצמו...) מכריחים ומאלצים אותנו להבין שלא ניתן יותר ללמד רק בצורה ה"מסורתית" אליה הורגלנו אנו ואבותינו ואבות אבותינו אלא לצאת מחוץ לקופסא (אולי בתרתי משמע...) וללמד באופנים אחרים, בין היתר מקוונים, ומתחבר עם מה שנכתב כאן בנוגע ל"כיתה הפוכה", העמקת הידע ולא לימודו, ובעצם הפיכת התלמיד לחוקר ומתכנן ופחות לגורם פאסיבי שבא לשתות בצמא כל תרגיל חשבוני וכל מימרא גמרתית / נתון היסטורי כזה או אחר וכדו'.

# data[].attributes.body
שלום וברכה
למידה מקוונת מצד אחד העלתה את יכולת העבודה העצמית של התלמידים ולקיחת אחריות ועבודה עצמית והם הפכו להיות יותר פעילים ולדעתי זו הדרך הנכונה לגרום לתלמיד להבין טוב יותר את החומר להתעניין ולעבוד בעצמו מנגד למידה מקוונת היא בעייתית מכיון שאי אפשר באמת לעקוב אחר התלמיד לא ניתן לדעת האם באמת התלמיד לומד או שהעתיק את העבודה מתלמידי אחר והאם הוא שותף פעיל בלימודים מקוונים. צריך למצוא דרך שתאפשר לנו מעקב אחר התלמיד... לדעת לעשות שאת בצורה נכונה ואולי אז באמת נוכל לשלב בין הוראה מקוונת להוראה פרונטלית.

# data[].attributes.headline
תלמידי אחת מכיתות יב

# data[].attributes.body
תלמידי אחת מכיתות יב כתבו היום כהכנה לשיר שלמדנו- זה אומר הרבה על בית הספר בשבילם, וזה דורש חשיבה רצינית מאד

# data[].attributes.headline
אנחנו מאמיני

# data[].attributes.body
אנחנו מאמינים שתהליך למידה איכותי מתחיל ומסתיים בקשר שיש בין התלמיד למורה ולחומר הלימודים. ההוראה המקוונת שהפכה להיות בסיס ההוראה בבית הספר חודשים רבים, העבירה אחריות רבה בלמידה לתלמידים בלמידה בזמן שיעור. אילו שינויים צריכים לחול בדרכי ההוראה? האם להשאיר הוראה המקוונת בבית הספר גם בתקופה שאחרי הקורונה? האם חומרי ההוראה הרבים, שהמורים השקיעו בהם השנה, יכולים לתת מענה מספק ללמידה בבית הספר או בבית? האם נכון להחזיר תלמידים ללמידה "רגילה" מבוקר עד אחרי הצהריים מידי יום? האם קיים צורך אמיתי בכמות שעות ההוראה לכל מקצוע כפי שהיה לפני הקורונה? כיצד "מייעלים ומנצלים" בצורה נבונה את זמן השהייה בבית הספר? מהן ההשלכות על כיתות המב"ר והחנ"מ, ובכלל על תלמידיםמתקשים? האם נוכל לנצל בצורה טובה את השעות הפרטניות ושעות השהיה של המורים? האם וכיצד יש מקום למרחבי למידה עצמית בבית הספר

# data[].attributes.headline
בלמידה המקוונת פיצלתי חלק מהשיעורים שלי לקבוצות כך שבכל קבוצה היו 16 תלמידים. מבחינתי זה אפשר לי מעקב צמוד יותר אחרי התהליכים שהחבר'ה עשו בלמידה. בנוסף לכך, החלוקה לחדרים, לעבודה בקבוצות קטנות גם היא היתה מאוד משמעותית. את כל זה הייתי רוצה להמשיך אחרי החזרה. זה מחייב שינוי בריהוט הכתתי או יצירת מרחבים נוספים בהם ניתן לשבת לפי קבוצות. במקביל אני בעד צמצום שיעורים לטובת פיצול כיתות. 

# data[].attributes.subject
בלמידה המקוונת פיצלתי חלק מהשיעורים שלי לקבוצות כך שבכל קבוצה היו 16 תלמידים. מבחינתי זה אפשר לי מעקב צמוד יותר אחרי התהליכים שהחבר'ה עשו בלמידה. בנוסף לכך, החלוקה לחדרים, לעבודה בקבוצות קטנות גם היא היתה מאוד משמעותית. את כל זה הייתי רוצה להמשיך אחרי החזרה. זה מחייב שינוי בריהוט הכתתי או יצירת מרחבים נוספים בהם ניתן לשבת לפי קבוצות. במקביל אני בעד צמצום שיעורים לטובת פיצול כיתות. 

# data[].attributes.headline
נכתב פה הרבה על לימוד פרונטלי לעומת למידה עצמאית. 

# data[].attributes.subject
נכתב פה הרבה על לימוד פרונטלי לעומת למידה עצמאית. 

# data[].attributes.body
רוצה לחדד - בעיני זה לא או/ או
זה שילוב נכון. יש פרונטלי ויש עצמאי ויש גם שיתופי - בשיתופי זה מתבצע הרבה יותר טוב בקבוצות קטנות.
ברור שהוראה נכונה היא לא הכלי, אבל הכלי יכול לשרת מורה מיומן.
הקשיים שהוערמו בזמן הקורונה רק חידדו את מה צריך כדי שיהיה שיעור כמה שיותר אפקטיבי. וזה דיון שצריך לערוך. מהם דרכי ההוראה הכי שימושיים ויעילים.
ליזו

# data[].attributes.body
סליחה על השמרנות, אבל אני מרגיש דווקא כמיהה גדולה לשיעור הישן והטוב, שבו יושבים עם מורה ומנסים להבין ביחד מה כתוב בספר, בלי מסך, בלי חלוקה לחדרים ובלי אפקים כאלו ואחרים. אינני מזלזל בהם כלל וכלל, ואני חושב שהם מצויינים כדי לעורר ולגוון, אבל ממש לא לשמש כמצע המרכזי עליו מתנהלת עבודתינו החינוכית והפדגוגית. אולי אני משוחד כי אני עובד עם כיתת מב"ר, אבל לפחות שם אני רואה את הפער האדיר ביחסם של החבר'ה אל השיעורים השונים, וביכולתם להתמקד בלמידה בכל אחת מהפלטפורמות השונות

# data[].attributes.headline
התלמידים מדברים כבר שנים ארוכות על כך שברוב השיעורים משעמם. שיעורים פרונטלים יוצרים תסכול - החזקים משתעממים, החלשים לא מצליחים להבין. לכל מקצוע יש רציונל אחר, אבל כדאי לחשוב איך אפשר לשלב עבודה עצמית, משימות בקבוצות, חקר וכד' בכל המקצועות. הדבר נכון מאוד במקצועות קודש אבל גם במקצועות אחרים. דורון לופז

# data[].attributes.subject
התלמידים מדברים כבר שנים ארוכות על כך שברוב השיעורים משעמם. שיעורים פרונטלים יוצרים תסכול - החזקים משתעממים, החלשים לא מצליחים להבין. לכל מקצוע יש רציונל אחר, אבל כדאי לחשוב איך אפשר לשלב עבודה עצמית, משימות בקבוצות, חקר וכד' בכל המקצועות. הדבר נכון מאוד במקצועות קודש אבל גם במקצועות אחרים. דורון לופז

# data[].attributes.body
מבחינה לימודית:
עלינו לעשות תהליך שמלווה באיש מקצוע שיעזור לנו לדייק מה אנחנו רוצים ואיך מיישמים את הדברים הטובים שרכשנו בתקופה זו
מבחינה חינוכית
אותי הקורונה לימדה את החשיבות של בית הספר כמקום בו נמצאים, שוהים, מדברים, נפגשים וכן גם מבזבזים זמן. ה"ביחד " הזה היה חסר מאד לתלמידים ויש לו חשיבות רבה. לכן לא נראה לי שצריך לשנות את סדר היום בצורה משמעותית.

# data[].attributes.headline
לגביי התלמידים בכיתות המב"ר והחנ"מ - מצד אחד הקורונה גרמה לנו להבין שלמידה בקבוצות קטנות עדיפה לא רק כאן אלא בכל הכיתות (לפחות לתחושתי). התלמידים האלו הלכו לאיבוד בעיניי לא בגלל חומר הלימוד אלא בגלל השגרה הלא צפויה - היכולת להחזיק מערכת שמשתנה משבוע לשבוע, דרכי הוראה שונות, כלי הקנייה שונים וכלים טכנולוגיים שונים יצרו כאוס. ייתכן ודווקא בכיתות אלו העתיד ידרוש יותר שת"פ, עבודת צוות ויצירת סביבת עבודה מותאמת ומתואמת כאחד.

# data[].attributes.subject
לגביי התלמידים בכיתות המב"ר והחנ"מ - מצד אחד הקורונה גרמה לנו להבין שלמידה בקבוצות קטנות עדיפה לא רק כאן אלא בכל הכיתות (לפחות לתחושתי). התלמידים האלו הלכו לאיבוד בעיניי לא בגלל חומר הלימוד אלא בגלל השגרה הלא צפויה - היכולת להחזיק מערכת שמשתנה משבוע לשבוע, דרכי הוראה שונות, כלי הקנייה שונים וכלים טכנולוגיים שונים יצרו כאוס. ייתכן ודווקא בכיתות אלו העתיד ידרוש יותר שת"פ, עבודת צוות ויצירת סביבת עבודה מותאמת ומתואמת כאחד.

# data[].attributes.headline
אני נוטה להאמין שהקורונה העלתה על נס את מרבית הקשיים שאנו חווים גם במהלך השיעורים השותפים אך הפנתה אליהם זרקור עז ומיקרופון. בעיניי מרבית הקשיים שאנחנו פוגשים נובעים מהעובדה שאנחנו כמעט ולא רואים יכולות של לומדים עצמאיים בתהליך הלמידה. במאה ה-21 המורה אינו מקור הידע. הוא הגורם המתווך, המעשיר, המדריך והמכוון. אני לא חושבת שזה מוריד מתפקידנו, להפך, אנחנו הופכים משמעותיים הרבה יותר. אני מאמינה שהקורונה והכלים שנבנו בה יאפשרו לנו ללמד בעתיד (הרחוק בינתיים) במודל "כיתה הפוכה" - השעות הפרונטליות יהיו דיון, העמקה, חקר וכן הלאה והבית ישמש כקרקע ללמידת החומר השוטף. התחושה של תלמיד שיגיע לבי"ס ויקבל דבר מה שהוא לא יכול לקבל מהמחברת או מספר הלימוד הוא ערך מוסף עצום בעיניי.

# data[].attributes.subject
אני נוטה להאמין שהקורונה העלתה על נס את מרבית הקשיים שאנו חווים גם במהלך השיעורים השותפים אך הפנתה אליהם זרקור עז ומיקרופון. בעיניי מרבית הקשיים שאנחנו פוגשים נובעים מהעובדה שאנחנו כמעט ולא רואים יכולות של לומדים עצמאיים בתהליך הלמידה. במאה ה-21 המורה אינו מקור הידע. הוא הגורם המתווך, המעשיר, המדריך והמכוון. אני לא חושבת שזה מוריד מתפקידנו, להפך, אנחנו הופכים משמעותיים הרבה יותר. אני מאמינה שהקורונה והכלים שנבנו בה יאפשרו לנו ללמד בעתיד (הרחוק בינתיים) במודל "כיתה הפוכה" - השעות הפרונטליות יהיו דיון, העמקה, חקר וכן הלאה והבית ישמש כקרקע ללמידת החומר השוטף. התחושה של תלמיד שיגיע לבי"ס ויקבל דבר מה שהוא לא יכול לקבל מהמחברת או מספר הלימוד הוא ערך מוסף עצום בעיניי.

# data[].attributes.headline
אני  חושבת שהמצב בכיתות המב"ר הדרדר בקורונה, אולי שווה לחשוב על הוראה שם בקבוצות קטנות יותר ומצד שני בכיתות הרגילות מעבר ליותר עבודות יצירתיות שדורשות חשיבה ויישום. אילנה בינג

# data[].attributes.subject
אני  חושבת שהמצב בכיתות המב"ר הדרדר בקורונה, אולי שווה לחשוב על הוראה שם בקבוצות קטנות יותר ומצד שני בכיתות הרגילות מעבר ליותר עבודות יצירתיות שדורשות חשיבה ויישום. אילנה בינג

# data[].attributes.headline
אולי קצת פחות שייך ל

# data[].attributes.body
אולי קצת פחות שייך לדרכי הוראה אבל בכל זאת. האם לא נכון לשנות את הגישה בתכנון מערכת שעות הלמידה השנתית? אנו בעצם מכתיבים לתלמידים מראש מה הם לומדים ולא מלמדים אותם לבחור נכון את מה שמתאים להם, לכישורים שלהם ולרצונות שלהם. האם ניתן לחשוב בתיכון שמחנך לאחריות לימודית, חברתית וקהילתית לתכנן אחרת את בניית מערכת השעות שלו? הדבר לא אמור להשפיע על מקצועות הליבה, ניתן לתכנן מערכת כאשר חלק ממנה הם מקצועות חובה, חלק נוסף נבנה על מקצועות בחירה של התלמיד וחלק שלישי על ערכים הקשורים בתחום הנפש והגוף.
היתרונות, תלמיד שבוחר מה ללמוד מתוך חיבור לתחום, ילמד בחשק ועניין רב יותר. מורים ידרשו מעצמם יותר, יכשירו את עצמם טוב יותר בכדי לבנות קורס מקצועי שימשוך אליו תלמידים. (יוקרת המקצוע גם תשחק תפקיד משמעותי). אני משער  שרמת הלמידה ושמחת הלמידה יעלו באופן ניכר. רווח נוסף הוא שהתלמידים ילמדו כיצד לבחור נכון תחומי דעת, לימוד ועניין בהווה ובעתיד.
גולן

# data[].attributes.headline
אני חושבת שפחות שעות פרונטליות ויותר משימות חקר ועבודות משותפות לחקר לתלמידים יקדמו מטרות חשובות ללומד עצמאי בהלימה למטרות ומיומנויות הכרחיות ליישומן בעתיד של התלמידים שלנו.

# data[].attributes.subject
אני חושבת שפחות שעות פרונטליות ויותר משימות חקר ועבודות משותפות לחקר לתלמידים יקדמו מטרות חשובות ללומד עצמאי בהלימה למטרות ומיומנויות הכרחיות ליישומן בעתיד של התלמידים שלנו.

# data[].attributes.body
כמה שעות גמרא ישנן במערכת הקורונה? איך היה קצב ההתקדמות? אולי Less is more?

# data[].attributes.headline
סוף לשכתוב והעתקה מהלוח?

# data[].attributes.subject
סוף לשכתוב והעתקה מהלוח?

# data[].attributes.headline
ספרים דיגיטליים

# data[].attributes.subject
ספרים דיגיטליים

# data[].attributes.body
נחסוך עצים, נכתוב/נקשקש "בספר", נקרא מהספר כשהראש מורם ...

# data[].attributes.headline
שעות פרטניות

# data[].attributes.subject
שעות פרטניות

# data[].attributes.body
שעות פרטניות תוכלנה (חלקן) להתנהל מרחוק.

# data[].attributes.body
ניתן יהיה להציע לתלמידים מגמות חוץ בהוראה/למידה מרחוק.

# data[].attributes.headline
גרשון: אני חושב שעיקר השי

# data[].attributes.body
גרשון: אני חושב שעיקר השינוי שצריך לקרות בתחום ההוראה הוא צמצום החלק הפרונטלי של השיעורים כמה שאפשר, והגדלת מרכיבי הלמידה האחרים. צריך ללמוד איך עושים את זה נכון, שלא יהיו רק דפי עבודה עצמית (שזה דבר טוב!) אלא גם סרטונים, חידונים, ואמצעים נוספים שלמדנו בתקופת הקורונה