# data[].attributes.body
z českého jazyka pro žáky 2. stupně

# data[].attributes.body
narozen 4. 7. 1841 Chromeč
zemřel 6. 12. 1886 Holešov

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
DRÁSAL Josef

Josef Drásal, zvaný též Josef Holešovský, nejvyšší člověk, který podle dochovaných údajů kdy žil v českých zemích. Narodil se v chudé rodině brusiče jehel Johanna Drásala a jeho manželky Magdalény jako třetí z jejich šesti dětí. Později zahynul otec při požáru chromečského mlýna a veškerá starost o rodinu připadla na matku. Vypráví se, že Josef byl mezi svými vrstevníky tak vysoký, že mu děti mohly probíhat mezi nohama. Školu vychodil ve dvanácti letech, ale nebyl dobrým žákem, nenaučil se ani pořádně číst a psát. Po odchodu ze školy nastoupil jako pacholek a nádeník ve dvoře v Chromči, později na panství hraběte Žerotína v Bludově, kde pracoval jako kočí. Od roku 1860 žil v Holešově. V dospělosti vážil 186 kg a dorostl do výšky kolem 242 cm (žádný hodnověrný doklad o jeho výšce se sice nedochoval, lze ji však poměrně přesně stanovit z kosterních pozůstatků. Kopie jeho kostry je uložena v Anatomickém ústavu Lékařské fakulty Masarykovy univerzity v Brně). Za jeho abnormálním vzrůstem stála akromegalie - nadměrná produkce růstového hormonu, způsobená poruchou podvěsku mozkového. Málokdy se mohl najíst do sytosti, vždy potřeboval aspoň dvě porce a navíc dostával denně tři bochníky chleba, protože za tři i pracoval. Přes svoji chuť k jídlu a množství, které snědl, byl postavy spíše kostnaté a přepadlé. Pro svou výšku se vyhnul i vojenské službě. Sám byl ze svého vzrůstu nešťastný; styděl se za svůj vzhled a chodil proto zbytečně nahrbený s pokrčenými koleny. O jeho síle se traduje řada historek: dovedl prý zvednout převrácený vůz naložený plně obilím či porazit rukou vola a zase ho zvednout; kámen, který by se musel přepravit povozem s voly, dokázal sám přenést; rváče v hospodě prý posbíral do náruče a vynesl je ven. Přesto svou sílu nijak nezneužíval, měl pověst dobráka. Byl to takový hromotluk; měl zálibu ve velkých prstenech, rád hrál karty a pil rum.

V Holešově se setkal s hostinským Janochem a nechal se přesvědčit, aby vystupoval ve varietních podnicích. Za téměř dvacet let pak spolu procestovali Rakousko, Německo, Turecko, Rusko, Francii, Anglii, Vystupoval zásadně v hanáckém kroji a pro větší efekt jej doprovázela liliputka, měřící něco málo přes metr. Jeho vystoupení zhlédli i císaři - francouzský Napoleon III. a německý Vilém II. Tímto vystupováním si Drásal i Janoch přišli na slušné peníze. Když se nakonec rozešli, Janoch si pořídil kavárnu ve Vídni, Drásal si za 4000 zlatých koupil dům v Holešově na Plačkově. Zde žil se svou ovdovělou matkou Magdalenou, která mu vedla domácnost. Dále zde bydlel jeho mladší bratr František. A bydlela zde spolu se svými dvěma dětmi, Josefem a Marií, i čtyřiatřicetiletá vdova Marie Pečeňová z Fryštáku. Ta se za Josefa chtěla údajně provdat a slibovala, že mu bude dobře vařit.

Josef Drásal zemřel ve věku 45 let na chrlení krve (asi tuberkulózního původu). Pohřeb se konal na Boží hod vánoční za veliké účasti občanů. Rakev stála 50 zlatých. Ještě za jeho života projevilo Britské muzeum zájem o jeho kostru, Drásal však odmítl, chtěl být pochován v Holešově a v poslední vůli si vymínil po smrti pokoj a na svém hrobě umístění kamene své velikosti. Toto přání však nebylo naplněno - jeho pozůstatky byly třikrát exhumovány. Roku 1922 z důvodu rozšiřování chodníku, poté asi v roce 1933 a naposledy 21. listopadu 1967, kdy pod vedením profesora Milana Dokládala bylo provedeno antropologické vyšetření. V celosvětovém měřítku byl Josef Drásal patnáctým nejvyšším člověkem, v Evropě pak obsadil desáté místo.

Ve sbírkách holešovského muzea jsou uloženy Drásalovy vysoké boty, rukavice a úmrtní oznámení. Nachází se zde také obraz „Josef Drásal - obr holešovský", zachycený v životní velikosti. Dílo vytvořil roku 1941 prof. František Růžička (olej na plátně, 97 x 282 cm).

Literatura:

OLŠINA, Miroslav. Josef Drásal a jeho vztah k Holešovu. Holešovsko, 2007, č. 23 , str. 22

MALÁ, Martina. Věčně hladový hanácký obr Drásal. MF DNES. 2017, č. 100, str. 18

# data[].attributes.attachment_link.description
DRÁSAL Josef Josef Drásal, zvaný též Josef Holešovský, nejvyšší člověk, který podle dochovaných údajů kdy žil v českých zemích. Narodil se v chudé rodině brusiče jehel Johanna Drásala a jeho manželky Magdalény jako třetí z jejich šesti dětí. Později zahynul otec při požáru chromečského mlýna a veškerá starost o rodinu připadla na matku.

# data[].attributes.body
VIRTUÁLNĚ - stačí kliknout

# data[].attributes.attachment_link.description
Možná, že tato spominka se nekêmô bôde zdát spiš jako pohádka, ale věřte mě, že vám nelžô. Bêlo to eště za staryho mocnářstvi, dêž v malé chalôpce v Chromčê ô Šômperka žêla Drásalova rodina. Rodiči Johann a Magdaléna mělê na krkô šest děti a dêž jich srovnalê od néstaršiho za sebô do řadê, vêpadalo to jak schodkê.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
KROK - Kulturní revue Olomouckého kraje, č. 2/2014. Téma čísla - Tradice regionu v lidové kultuře

KROK - Kulturní revue Olomouckého kraje, č. 2/2014. Téma čísla - Tradice regionu v lidové kultuře

Connecting content to people.

# data[].attributes.attachment_link.description
KROK - Kulturní revue Olomouckého kraje, č. 2/2014. Téma čísla - Tradice regionu v lidové kultuře

# data[].attributes.headline
Dlouhodobá výstava otevřena 20. listopadu 2015 

# data[].attributes.subject
Dlouhodobá výstava otevřena 20. listopadu 2015 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Od 20. listopadu 2015 máte jedinečnou příležitost si ve Vlastivědném muzeu v Olomouci prohlédnout stálou výstavu obra Josefa Drásala. Vlastivědnému muzeum v Olomouci, ve spolupráci se senátorem za Olomoucký kraj, Ing. Martinem Tesaříkem, dále za podpory svého zřizovatele, Olomouckého kraje a díky veřejné sbírce, se podařilo zachránit unikátní hanácký kroj největšího historicky známého Hanáka Josefa Drásala (1841‒1886), který se nacházel v havarijním stavu.
Náklady na restaurování Drásalova kroje a výrobu kopií jeho košile, vesty a kalhot byly předběžně vyčísleny na 78.600 Kč. Díky sponzorům a dalším dárcům, kteří na tento účel přispěli, se čistý výtěžek sbírky Oblečme obra Drásala zastavil až na 87.609 Kč. Mezi největší dárce patří město Olomouc (10.000 Kč), firma A. W., s. r. o., z Loštic (10.000 Kč), města Holešov (5.000 Kč), Uničov (3.000 Kč) a Pivovar Litovel, a. s. (3.000 Kč). Sbírka oslovila i řadu drobných dárců; jen pohlednic s obrem Drásalem se prodalo 716 kusů.

Iniciátor sbírky, senátor Ing. Martin Tesařík, spolu se svou rodinou a přáteli přispěl na tento bohulibý účel celkovou částkou zhruba 30.000 Kč.

„Obra Drásala dlouhodobě vnímám jako jednu z ikon našeho hanáckého folkloru, která za svého života Hanou propagovala nejen u nás, ale i v zahraničí. Rovněž proto jsem se rozhodl zaštítit tento obecně prospěšný projekt a věřím, že také povede k propagaci dobrého jména regionu, což je i pro mě dlouhodobým cílem v mé práci. Pozitivně vnímám, že byl o sbírku takový zájem a podařilo se sehnat potřebné finanční prostředky. Za to bych chtěl všem, kteří se rozhodli projekt podpořit, moc poděkovat," uvedl patron projektu, senátor Ing. Martin Tesařík.
Samotné restaurování originálních součástek Drásalova kroje nebylo až tak náročné. Odborné restaurátorky přistupovaly k jednotlivým součástkám citlivě a jednotlivé pracovní postupy jako je čištění, identifikace a barvení materiálů potřebného ke skeletování či k vyšívání, doplňování lokálně vypadaných výšivek, a další úkony nezbytné pro zachování předmětu proběhly bez problémů. O to více však byla náročná výroba kopie, jejíž autenticita spočívá především ve výběru správného materiálu. Tady jsme byly omezeny tím, co současný trh nabízí. Někdy vyhovoval typ tkaniny a její vazba, ale bohužel odstín byl poněkud odlišný od originálu. Zavádějící byl při výběru nové látky na vestu, například stupeň barevného poškození u originálu. Někdy jsme se při konečném rozhodování nevyhnuly jistým kompromisům. Metráž, ze které se kopie šily, pochází však výhradně od českých textilních výrobců. Vyšívací hedvábné příze jsou dovezené ze zahraničí, protože se v České republice nevyrábí. Bavlněné příze jsou s ohledem na barevnost nakombinované od tuzemského i zahraničního výrobce. Výšivka je provedena ručně. U vesty a kalhot se
Na výstavě si budete moci prohlédnout figurínu Josefa Drásala oblečenou do kopie hanáckého kroje, ale také samozřejmě i samotný originál tohoto kroje a další zajímavosti vztahující se jak k samotnému Drásalovu kroji, tak i k místu kde žil.

vyšívalo prostřednictvím zrestaurovaného - doplněného vzoru na originálech, pouze u košile byla výšivka kompletně rekonstruována pomocí viditelných vpichů, díky nimž se nejprve vytvořila na papíře předloha, která byla ve stejném měřítku „přenesena" na kopii," doplnila kurátorka etnografické podsbírky Vlastivědného muzea v Olomouci Mgr. Veronika Hrbáčková.

„Jsme velice rádi, že díky veřejné sbírce se podařilo zrestaurovat tento unikátní kroj a že jej v předvánočním čase můžeme představit veřejnosti. Věřím, že figurína Josefa Drásala ve věrné kopii kroje se stane atraktivním exponátem Vlastivědného muzea v Olomouci, který budou obdivovat návštěvníci všech věkových kategorií," uzavřel Ing. Břetislav Holásek, ředitel VMO.

# data[].attributes.attachment_link.title
Obr Drásal ve Vlastivědném muzeu v Olomouci

# data[].attributes.attachment_link.description
Od 20. listopadu 2015 máte jedinečnou příležitost si ve Vlastivědném muzeu v Olomouci prohlédnout stálou výstavu obra Josefa Drásala. Vlastivědnému muzeum v Olomouci, ve spolupráci se senátorem za Olomoucký kraj, Ing. Martinem Tesaříkem, dále za podpory svého zřizovatele, Olomouckého kraje a díky veřejné sbírce, se podařilo zachránit unikátní hanácký kroj největšího historicky známého Hanáka Josefa Drásala (1841‒1886), který se nacházel v havarijním stavu.

# data[].attributes.headline
Etnografické sbírkové předměty (tedy včetně těch souvisejících s Josefem Obrem) má v muzeu na starosti Veronika Hrbáčková.

# data[].attributes.subject
Etnografické sbírkové předměty (tedy včetně těch souvisejících s Josefem Obrem) má v muzeu na starosti Veronika Hrbáčková.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Již v roce 1895 byla na Národopisnou výstavu v Praze zapůjčena z tehdejšího Vlasteneckého spolku muzejního v Olomouci „nevídaná atrakce" - figurína hanáckého obra Josefa Drásala, jednoho z největších lidí své doby. Tento rodák z Chromče u Šumperka, který žil v letech 1841-1886, byl výjimečný svou výškou kolem 240 centimetrů a váhou 186 kilogramů, díky kterým patřil mezi nejvyšší lidi světa. Z jeho pozůstalosti se mnoho nedochovalo, ale několik předmětů má ve sbírkách kromě Městského muzea v Holešově také Vlastivědné muzeum v Olomouci. Vedle původního hanáckého kroje a originálních skleněných negativů, zachycujících Drásalovu podobu v různém věku, stojí za pozornost obraz zachycující obra v životní velikosti od akademického malíře Karla Žůrka. Zarámovaný obraz má míry 175 x 326 cm. Holešovský malíř maloval obraz v roce 1913 a předlohou mu byla jedna ze známějších fotografií Drásala. Drásal na obraze stojí před nízkou zídkou, na níž je položena jeho hůl a za níž jsou vidět pole; v pozadí je potom pravděpodobně panorama města Holešova, kde Drásal prožil větší část svého nedlouhého života. Drásal stojí vzpřímeně a hrdě v hanáckém kroji - bílé vyšívané košili, zelené vestě, červených kalhotách, vysokých holinách a v klobouku s voničkou a stejně jako na fotografii má vousy. Výšivka na vestě a pásek je zobrazen malířem poněkud stylizovaně a neodpovídá skutečnosti na fotografii. Na zadní straně dřevěné konstrukce, na níž je plátno uchyceno, je v její střední části poznamenáno černou barvou: " Na podnět a náklad Edv. Lorence maloval K. Žůrek." S velkou pravděpodobností šlo o váženého holešovského občana, který se stal mecenášem tohoto díla. Jak se obraz dostal do olomouckého muzea, nevíme, ale ve 30. a 40. letech 20. století byla fotografie obrazu použita jako reklamní černobílá pohlednice, kterou Vlastenecký spolek muzejní zasílal s poděkováním za různé finanční obnosy lidem, kteří spolek jednorázově malým obnosem (jak se dochovalo na dvou našich pohlednicích pěti či deseti korunami) podporovali. Podle Žůrkova obrazu vznikl později - v roce 1941 - další obraz zvaný „obr holešovský", tentokrát od profesora kreslení na reálném gymnáziu v Holešově Františka Růžičky. Obraz profesor Růžička namaloval u příležitosti otevření holešovského muzea, které se veřejnosti otevřelo v souvislosti se stým výročím Drásalova narození.

Figurínu Drásala v kroji Vlastivědné muzeum v Olomouci vystavuje od roku 2016 jako raritu, která nemá v naší zemi obdoby, a kterou se jiná muzea nemohou pochlubit.
Návštěvníci mají možnost se s obrem „změřit" a i vyfotografovat!

Fotogalerie

# data[].attributes.attachment_link.title
Hanácký OBR! - Vlastivědné muzeum v Olomouci

# data[].attributes.attachment_link.description
Již v roce 1895 byla na Národopisnou výstavu v Praze zapůjčena z tehdejšího Vlasteneckého spolku muzejního v Olomouci „nevídaná atrakce" - figurína hanáckého obra Josefa Drásala, jednoho z největších lidí své doby. Tento rodák z Chromče u Šumperka, který žil v letech 1841-1886, byl výjimečný svou výškou kolem 240 centimetrů a váhou 186 kilogramů, díky kterým patřil mezi nejvyšší lidi světa.

# data[].attributes.headline
Figurína v životní velikosti byla původně určena pro národopisnou výstavu v Praze v roce 1895. Tyče po straně ukazují průměrnou výšku lidí v té době.

# data[].attributes.subject
Figurína v životní velikosti byla původně určena pro národopisnou výstavu v Praze v roce 1895. Tyče po straně ukazují průměrnou výšku lidí v té době.

# data[].attributes.body
Autor fotografie Moritz Adler (1849 - 1899)

# data[].attributes.headline
Otevření výstavy předcházela finanční sbírka na restaurování oblečení obra Drásala.

# data[].attributes.subject
Otevření výstavy předcházela finanční sbírka na restaurování oblečení obra Drásala.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pracovnice olomouckého Vlastivědného muzea ukazují košili kroje obra Drásala, na jehož obnovu nyní muzeum shání peníze. | foto: Tomáš Frait, MF DNES

Obr Drásal, civilním jménem Josef, patřil s 240 centimetry a 186 kilogramy ve své době mezi největší a především nejvyšší lidi světa vůbec. Narodil se v roce 1841 v Chromči na Šumpersku do chudé rodiny brusiče jehel jako třetí ze šesti dětí, a už od mládí vynikal mimořádnou silou.

Zpočátku pracoval jako nádeník a pohůnek na panských dvorech, přibližně v devatenácti letech se ale v Holešově seznámil s podnikavým hostinským Janochem, s nímž začal cestovat po světě a za peníze se předváděl. Kvůli tomu si nechal ušít hanácký kroj, se kterým propagoval hanácký region.

Když pak roku 1886 v Holešově zemřel, kroj složený z košile, vesty, kalhot, opasku, klobouku a vysokých černých holin se dostal do sbírek olomouckého Vlasteneckého spolku muzejního.

"Bezmála 130 let starý kroj se ale v současnosti nedá vystavovat. V havarijním stavu je hlavně bílá plátěná košile, původně vyšívaná hedvábnou zlatou nití na náprsence podél zapínání, na náramenících a na nátepnících u zápěstí. Výšivka je místy úplně sedřená," nastínila kurátorka etnografické podsbírky Vlastivědného muzea Veronika Hrbáčková.

"V nedobrém stavu je také vlněná vesta zelené barvy, bohatě zdobená květinovou výšivkou, a gatě, takzvané plundry, které jsou ušity z červeného dyftýnu a po stranách zdobené dlouhým pásem barevné výšivky," dodala.

Na zrestaurování a výrobu kopií součástí kroje je potřeba necelých 79 tisíc korun. Dárci mohou přispět do pokladničky na recepci muzea či koupí pohlednice. Další možností je poslat peníze na zvláštní účet 107-6945330217/0100. Pokud se potřebné peníze podaří vybrat, muzeum plánuje příští rok vystavit figurínu obra Drásala v restaurovaném kroji, se kterou se návštěvníci budou moci fotit.

# data[].attributes.attachment_link.title
Muzeum shání peníze na kroj obra Drásala, největšího Hanáka i Čecha - iDNES.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
Zachránit historické dědictví a současně přispět na oblečení skutečného obra mohou od úterka lidé v olomouckém Vlastivědném muzeu. Zahájili zde totiž veřejnou sbírku Oblečme obra Drásala, jejíž výtěžek poputuje na restaurování kroje největšího Hanáka a zřejmě i obyvatele zemí Koruny české vůbec.

# data[].attributes.headline
Hanácké nářečí: metodické listy pro učitele

# data[].attributes.subject
Hanácké nářečí: metodické listy pro učitele