# data[].attributes.headline
Поради психологів проєкту «Підтримай дитину» для освітян та батьків, які займаються з дітьми із ООП

# data[].attributes.subject
Поради психологів проєкту «Підтримай дитину» для освітян та батьків, які займаються з дітьми із ООП

# data[].attributes.headline
Як говорити з учнями про війну: МОН створило посібник для вчителів

# data[].attributes.subject
Як говорити з учнями про війну: МОН створило посібник для вчителів

# data[].attributes.headline
Як говорити з дітьми про війну: поради психологів 

# data[].attributes.subject
Як говорити з дітьми про війну: поради психологів 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Війна приносить в життя дітей втрату, невизначеність, активізує страх та тривогу. Діти втрачають звичну повсякденність та впорядкованість життя. Зазвичай відчуття безпеки та захищеності діти шукають у своїх батьків.

Пропонуємо кілька порад щодо того, як підійти до розмови з дитиною про війну.
1. Надавайте інформацію відповідно до віку дитини та подбайте, щоб вона не ретравмувала дитину.
Діти з найменшого, дошкільного віку, мають право знати, що відбувається у їхній країні, але дорослі також мають відповідальність убезпечити їх від небезпечного контенту. Говоріть з дітьми зрозумілою їм мовою, через казки та історії, де наприклад, козаки боролися проти зла, захищали свою землю ("Котигорошко", "Чарівні історії про козаків" тощо). Під час розмови стежте за реакціями дитини та будьте чутливими до її рівня тривоги. Це нормально, якщо ви дуже переживаєте через те, що відбувається, але пам'ятайте, що діти сприймають емоційні сигнали від дорослих, тому говорячи з дитиною, намагайтеся тримати контроль над емоціями. Нагадайте, що багато людей наполегливо працюють не лише в Україні, а й у всьому світі, щоб закінчити війну.
2. Дбайте про медіагігієну та медіаграмотність вашої дитини в умовах війни.
Будьте уважними до того, яку інформацію отримують діти, прислухайтеся до їхніх розмов, аналізуйте їхні запитання до вас. Діти можуть отримувати інформацію з різних джерел, тому важливо уточнювати у вашої дитини, звідки вона дізналася ту чи іншу інформацію і якщо вона неточна або неправдива - виправити це. Можна почати з таких запитань: "Це цікава думка. Розкажи, чому ти так думаєш?", "Мені важливо почути твою думку про це...", "Як ти думаєш, де ми можемо отримати більше інформації про це?". Навчіть дитину тому, що таке медіаграмотність та критичне мислення, розкажіть про те, як і для чого можуть поширюватися фейки. Саме тоді, коли дитина запитує, висуває гіпотези, шукає причини - вона мислить, важливо скеровувати дитину та вчити перевіряти знайдену інформацію у різних джерелах, які вважаються достовірними. Нагадайте дитині, що вона може поговорити з вами чи іншим значимим дорослим, коли захоче.
3. Обмежте потік новин.
Подумайте про те, щоб вимикати новини при дітях дошкільного або молодшого шкільного віку. Новинний контент наразі є травмуючим для них, може викликати багато занепокоєння та підсилювати тривогу і страх. З дітьми середнього шкільного віку та підлітками ви можете використовувати перегляд новин як можливість обговорити, що відбувається в країні та у вашій громаді зокрема з використанням вищезазначених порад. Також подумайте, як і що ви говорите про ситуацію з іншими дорослими, особливо коли дитина може це чути або бути присутньою під час розмови. Намагайтеся, наскільки це можливо, ввечері, замість перегляду новин з дітьми, робити з ними релаксаційні вправи, грати в ігри, дивитися мультфільми або читати казки разом.
4. Зосередьте увагу на допомозі.
Дітям важливо знати, що люди допомагають одне одному. Розкажіть, до прикладу, про роботу волонтерів, які надають підтримку всім, хто її потребує, або про те, що робить територіальна оборона. Якщо дошкільня або дитина молодшого шкільного віку захоче підтримати тих, хто допомагає, намалювавши малюнок, плакат або написавши вірш - підтримайте її у цьому. Підлітки можуть виявити бажання приєднатися до роботи у гуманітарному штабі чи іншій діяльності. Розкажіть їм, як це зробити, і пам'ятайте, що безпека вашого підлітка - понад усе. Відчуття того, що ми всі робимо щось для наближення перемоги, надає відчуття єдності та приносить стишення і психологічний комфорт.
5. Слідкуйте за станом дитини.
Оскільки війна триває і новини про воєнні події оточують нас звідусіль, триваючи нон-стоп, важко зосередитися на чомусь іншому. Водночас ви - батьки, найбільш значимі люди та орієнтир для своєї дитини, а їй вкрай важливо, щоб ви цікавилися й новинами із її життя. Продовжуйте спостерігати за станом дитини, запитуйте час від часу: "Як у тебе справи?", "Як ти почуваєшся?", "Що в тебе нового? Чи ти знаєш, як справи у ...(ім'я друга/подруги дитини?", "Чи є у тебе питання, які б ти хотіла/хотів обговорити?".
6. Подбайте про себе.
Обмежте своє перебування в мережі та читання новин, наскільки це можливо. Натомість зосередьтеся на якомусь важливому завданні або робіть те, що допомагає розслабитися та відновитися. Діти зрозуміють реакцію дорослих на новини, тому якщо ви справляєтеся з ситуацією - це допомагає і дітям.

# data[].attributes.attachment_link.title
Як говорити з дітьми про війну: поради психологів

# data[].attributes.attachment_link.description
Кілька порад щодо того, як підійти до розмови з дитиною про війну.

# data[].attributes.headline
Як говорити з дітьми про війну

# data[].attributes.subject
Як говорити з дітьми про війну

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Освіторія Медіа

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Триває вторгнення Росії в Україну. Збройні Сили України героїчно відбивають атаки ворога, а мільйони українців переховуються у бомбосховищах. Як говорити з дітьми про війну? Яких правил слід дотримуватися та чого точно не можна робити? Поради дає дитячий психолог Маріанна Новаковська.

Відповідь "не хвилюйся" не позбавить тривожного імпульсу. Можна казати: "Я бачу, що ти хвилюєшся за солдат, за людей, довкола яких війна. Я теж хвилююся". Показати, як саме дорослі переживають ці почуття, як справляються зі своїм страхом. Допомогти прожити цей імпульс - дати глину, помалювати, адже дитина не завжди може виразити словами свої почуття.

Коли дитина не ставить запитань - це не означає, що тема її не зачіпає.

У дитини ще немає розуміння контексту, власного інструментарію для психічного опрацювання інформації, і тоді лімбічна система мозку дає свої сигнали. А вона відповідає, зокрема, за емоційно-мотиваційну сферу, наприклад, агресію, страх, за навчання, пам'ять, формування біологічних фаз сну. І тоді дитина може поведінково показувати те, про що не говорить. Наприклад, дитина почала гірше спати, їй сняться жахи. Діти молодшого шкільного віку іноді регресують - поводяться, як молодші, й навіть починають говорити, як малюки. Тілесні прояви тривожності - смоктання пальця, обкушування нігтів, нічний енурез - це все ознаки, що щось відбувається.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Шарговська

# data[].attributes.attachment_link.title
Як говорити з дітьми про війну?

# data[].attributes.attachment_link.description
Триває вторгнення Росії в Україну. Як говорити з дітьми про війну? Поради дає дитячий психолог.

# data[].attributes.headline
ВСЕ ПРО МІННУ БЕЗПЕКУ

# data[].attributes.subject
ВСЕ ПРО МІННУ БЕЗПЕКУ

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Безпека.інфо

# data[].attributes.attachment_link.title
Безпека.інфо - Все про мінну безпеку для дітей та дорослих

# data[].attributes.attachment_link.description
Сайт з мінної просвіти розроблений ЮНІСЕФ у співпраці з ДСНС та Міністерством освіти та науки. На ньому зібрані корисні навчально-розважальні матеріали з мінної просвіти для дітей молодшого шкільного віку, підлітків, батьків і вчителів. Загадки, мультики, ігри, інтерактивні завдання та багато іншого для вивчення правил поведінки із вибухонебезпечними предметами.

# data[].attributes.headline
Освітяни зможуть надавати якісну першу психологічну допомогу 

# data[].attributes.subject
Освітяни зможуть надавати якісну першу психологічну допомогу 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Міністерство освіти і науки України, спільно з ДНУ «Інститутом модернізації змісту освіти» та Асоціацією інноваційної та цифрової освіти розробили курс підвищення кваліфікації освітян «Перша психологічна допомога учасникам освітнього процесу під час та після завершення воєнних дій».

«Наперекір жорстокій війні в Україні, освітяни, науковці та здобувачі освіти активно захищають свій фронт. Також спільно із психологами педагоги з перших днів вторгнення росії на територію України роблять усе можливе для психічного здоров’я українців. Ми зіштовхнулися з новими страхами, емоціями, тривогами, втратами, розчаруваннями. Щоб допомогти освітянам подолати наслідки пережитих травматичних подій, був розроблений спеціальний курс, основним завданням якого є надати практичні навички якісної першої психологічної допомоги, ознайомити з дієвими техніками для ефективної емоційної підтримки, а також, за потреби, діагностувати психологічний стан вихованців, здобувачів та колег», – зазначив Міністр освіти і науки Сергій Шкарлет.

Курс розроблено за моделлю змішаного навчання (blended learning). Він містить 10 мультимедійних уроків у міжнародному форматі SCORM, найкращі міжнародні кейси та практичні тренінги.

Після успішного проходження навчання освітянам зараховується 1 кредит ЄКТС).

Якщо діти чи підлітки будуть потребувати більш глибокої психологічної допомоги, їхнім батькам/опікунам буде запропоновано безкоштовно звернутися до партнерів курсу – команди «Words Help та CETA Global» (США), аби отримати лікування психосоціального та психічного здоров’я.

«Таким чином запроваджується системний підхід щодо забезпечення психічного та емоційного здоров’я здобувачів освіти: освітяни опановують високоефективні навички та техніки першої психологічної допомоги, емоційної підтримки та діагностики і застосовують їх під час навчального процесу, а у разі необхідності пропонують батькам/опікунам отримати консультацію для їхніх дітей/підлітків у профільних фахівців», – пояснює виконавча директорка Асоціації інноваційної та цифрової освіти Марія Богуслав.

Пілотний етап навчання у червні пройшли перші 57 освітян, які надали позитивні відгуки цьому курсу.

Над створенням курсу працювали провідні експерти у галузі психології із США та Ізраїлю, а також методисти ДНУ «Інституту модернізації змісту освіти» та тренери з розвитку емоційного інтелекту Асоціації інноваційної та цифрової освіти.

Джерело – сайт Міністерства освіти і науки України.

# data[].attributes.attachment_link.title
Освітяни зможуть надавати якісну першу психологічну допомогу

# data[].attributes.attachment_link.description
Міністерство освіти і науки України, спільно з ДНУ «Інститутом модернізації змісту освіти» та Асоціацією інноваційної та цифрової освіти розробили курс підвищення кваліфікації освітян «Перша психологічна допомога учасникам освітнього процесу під час та після завершення воєнних дій». «Наперекір жорст…

# data[].attributes.headline
Захисник України знайомить дітей із лікарями

# data[].attributes.subject
Захисник України знайомить дітей із лікарями

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У межах інформаційного коміксу для дітей у воєнний стан, що складається з інформаційних порад для малечі, захисник України познайомив читачів із волонтером і , про систему ППО, захист з суші, повітря та узбережжя, познайомив із капітаном українського флоту ЗСУ, а наразі знайомить дітей із лікарями.

"Професія лікаря набагато складніше та цікавіше, ніж може здатися на перший погляд. Лікар - це гордість і відповідальність. З першого курсу всім студентам кажуть про те, що вдягаючи білий халат вони беруть на себе серйозні зобов'язання. Недарма з найдавніших часів це одна з найпрестижніших професій", - розповів захисник України.

Від першого дня воєнного вторгнення лікарі почали працювати цілодобово та без вихідних.

"Привіт! Я - лікар, а зі мною медсестра. Наше головне завдання - щодня допомагати людям і дітям, які захворіли. А у період війни ми рятуємо життя людей, які отримали поранення під час обстрілів і бомбардувань. Ми дуже просимо тебе бути слухняним, не нехтувати правилами безпеки та не ігнорувати звук сирени", - повідомив лікар.
"Минулого разу захисник України познайомив читачів із лікарем, який рятує життя поранених під час обстрілів і бомбардувань. А чи знаєш ти, що робить медсестра?" "Малечі про особливості відповідальної професії" "Безпека під час прогулянок" "Лікар розповідає, що варто продовжувати займатися саморозвитком влітку, а також про вплив корисної активності на пам'ять, увагу та мислення дітей" "Сьогодні лікар і медсестра дають домашнє завдання та повертаються до лікування хворих"

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Інформаційний комікс для дітей у воєнний стан: захисник України знайомить дітей із лікарями

# data[].attributes.attachment_link.description
У межах інформаційного коміксу для дітей у воєнний стан, що складається з інформаційних порад для малечі, захисник України познайомив читачів із волонтером і , про систему ППО, захист з суші, повітря та узбережжя, познайомив із капітаном українського флоту ЗСУ, а наразі знайомить дітей із лікарями.

# data[].attributes.headline
Експерти УІРО та ЮНІСЕФ розробили «тихі» ігри, що допоможуть відновити емоційний стан дітей 

# data[].attributes.subject
Експерти УІРО та ЮНІСЕФ розробили «тихі» ігри, що допоможуть відновити емоційний стан дітей 

# data[].attributes.headline
Заклади культури зможуть використати для навчання

# data[].attributes.subject
Заклади культури зможуть використати для навчання

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
З 1 вересня для навчання зможуть використовувати приміщення не лише шкіл, а й закладів культури

У новому навчальному році для навчання зможуть використовувати приміщення не лише шкіл, а й закладів культури.

Про це в ефірі Українського радіо заявив начальник Головного управління загальної, середньої та дошкільної освіти Юрій Кононенко, коментуючи питання можливої нестачі місць у школах.

За його словами, організувати освітній процес в інших приміщеннях, окрім шкіл, має місцева влада.

"На цей час ми не бачимо великої проблеми, якщо в окремих місцевостях чи в окремих частинах міст можуть бути переповнені школи. Органи місцевого самоврядування повинні надати інші приміщення, наприклад, за домовленістю з іншими закладами культури, які б теж могли використовуватися в освітньому процесі", - зазначив Юрій Кононенко.

Також він повідомив, що повною картиною щодо ситуації на місцях відомство буде володіти до середини літа.

"До 15 липня ми вже будемо мати повну картину, яка ситуація з мережею закладів загальної і середньої освіти на початок навчального року", - повідомив Юрій Кононенко.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
використовувати

# data[].attributes.attachment_link.title
Заклади культури зможуть використати для навчання

# data[].attributes.attachment_link.description
З 1 вересня для навчання зможуть використовувати приміщення не лише шкіл, а й закладів культури У новому навчальному році для навчання зможуть використовувати приміщення не лише шкіл, а й закладів культури. Про це в ефірі Українського радіо заявив начальник Головного управління загальної, середньої та дошкільної освіти Юрій Кононенко, коментуючи питання можливої нестачі місць у школах.

# data[].attributes.headline
Захисник України знайомить дітей із капітаном українського флоту ЗСУ 

# data[].attributes.subject
Захисник України знайомить дітей із капітаном українського флоту ЗСУ 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У межах інформаційного коміксу для дітей у воєнний стан, що складається з інформаційних порад для малечі, захисник України познайомив читачів із волонтером та , про систему ППО і як здійснюється захист з суші, повітря та узбережжя, а сьогодні знайомить з капітаном українського флоту ЗСУ.

"Привіт, друже, я - капітан українського флоту Збройних сил України. Наші військово-морські сили захищають акваторії Чорного та Азовського морів, річок Дунай, Дністер, Дніпро та інших, якщо цього потребує держава", - розповідає капітан.
"Капітан продовжує розповідати маленьким читачам про український флот" "Чи цікаво тобі дізнатися більше про військові сили, які сьогодні відважно захищають Україну?" "Сьогодні капітан розповідає маленьким читачам про поповнення техніки Військово-Морських Сил України" "Капітан розповідає малечі про флагман Військово-Морських Сил - фрегат "Гетьман Сагайдачний"" "Капітан українського флоту продовжує розповідати про всесвітньо відомий український корабель "Гетьман Сагайдачний"" "Доля фрегата "Гетьман Сагайдачний" в умовах війни" "Крім того, що капітан розповідає про цікаві та важливі факти, він ще й перевіряє читачів інформаційного коміксу на уважність. Герой підкреслює, що саме малюнки малечі надають сил захисникам України" "Настав час повертатися до команди. Капітан українського флоту прощається з читачами інформаційного коміксу для дітей"

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Захисник України знайомить дітей із капітаном українського флоту ЗСУ - МОН продовжує інформаційний комікс для дітей у воєнний стан

# data[].attributes.attachment_link.description
У межах інформаційного коміксу для дітей у воєнний стан, що складається з інформаційних порад для малечі, захисник України познайомив читачів із волонтером та , про систему ППО і як здійснюється захист з суші, повітря та узбережжя, а сьогодні знайомить з капітаном українського флоту ЗСУ. "Привіт, друже, я - капітан українського флоту Збройних сил України.

# data[].attributes.headline
Захисник України продовжує підтримувати дітей

# data[].attributes.subject
Захисник України продовжує підтримувати дітей

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Команда Міністерства освіти і науки України інформаційний комікс для дітей у воєнний стан, що складається з інформаційних порад для малечі. Спочатку порадами з дітьми поділився захисник України, згодом читачі познайомилися із волонтером і .

Захисник України переконує, що поки в нашій державі триватиме воєнний стан, він продовжуватиме оберігати всіх українців.

Сьогодні він продовжує розповідати актуальну інформацію оборонної сфери, про ЗСУ та реальну боротьбу за правду, мир і свободу України.
"Захисник України продовжує надавати актуальну інформацію" "Чуєте вибухи? Не хвилюйтеся! Це працює ППО" "Сьогодні говоримо про захист нашої держави не тільки з суші та повітря, а й узбережжя"

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Інформаційний комікс від МОН у воєнний стан: захисник України продовжує підтримувати дітей

# data[].attributes.attachment_link.description
Команда Міністерства освіти і науки України інформаційний комікс для дітей у воєнний стан, що складається з інформаційних порад для малечі. Спочатку порадами з дітьми поділився захисник України, згодом читачі познайомилися із волонтером і . Захисник України переконує, що поки в нашій державі триватиме воєнний стан, він продовжуватиме оберігати всіх українців.

# data[].attributes.headline
#stop_sexтинг: приватність в інтернеті під час війни 

# data[].attributes.subject
#stop_sexтинг: приватність в інтернеті під час війни 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Команда #stop_sexтинг продовжує ділитися корисною інформацією про безпеку в цифромову просторі. У сьогоднішньому матеріалі читайте про відповідальність дорослих за приватність дитини в інтернеті, шляхи захисту особистої інформації та дізнавайтеся, на що треба звертати увагу в мережі.

Зазвичай ми висвітлюємо інформацію про власне життя, роботу та роздуми, а також щодня спілкуємося з друзями, рідними та колегами. На жаль, такі звичні речі можуть стати причиною викрадення приватних даних.

Яка відповідальність дорослих за приватність дитини в інтернеті?

Доволі часто батьки та освітяни використовують фотографії дітей для власних постів, публікацій навчального закладу тощо. Так, це висвітлення важливих подій, проте й порушення приватності дитини та можливий вплив на її майбутнє.

На що важливо звертати увагу під час публікації фото чи відео за участю дітей?

Переконайтеся, що дитина одягнена та виглядає пристойно (охайний одяг, дитина чиста).

Перевірте, чи немає на задньому фоні приватної інформації (номеру школи, записаних на дошці телефонів, прикмет, за якими легко розпізнати місце навчання, проживання тощо).

Не варто публікувати смішні фото дитини. Через роки така фотографія дитини може стати причиною кібербулінгу.

Не вказуйте геолокацію в постах.

Подумайте, чи не нашкодить публікація приватності чи репутації дитини зараз чи в майбутньому.

Запитайте, чи згодна дитина на розміщення матеріалів про неї. Якщо так, то оберіть фото чи відео разом.

Пам'ятайте, що коли ми знаходимося в безпечному місці (у власній кімнаті, на роботі, поруч із рідними), то нам може здаватися, що в інтернеті ми також у безпеці. Проте злочинці не втрачають шанс знайти нових жертв для махінацій. Піклуйтеся про своїх близьких і нехай використання інтернету буде безпечним і продуктивним.

На що важливо звертати увагу під час використання інтернету?

Рекомендуємо зберігати в закладках браузера сайти та платформи, якими ви найчастіше користуєтеся. Зловмисники часто роблять копії популярних сайтів і викрадають приватні дані. У посиланні може бути маленька зміна, яку складно помітити.

Злочинці також створюють фейкові застосунки, що виглядають як оригінальні. Завантажуйте застосунки лише з перевірених сайтів, звертаючи увагу на кількість завантажень і коментарі.

Інколи у приватні повідомлення чи групові чати надсилають різні посилання, що можуть бути направлені на збір приватної інформації та мати вірусне походження. Якщо ви не очікуєте ніяких посилань, то не відкривайте їх і запитайте автора повідомлення для чого він це надіслав.

Повідомлення на кшталт "Ви виграли приз, подзвоніть по вказаному номеру/надішліть ваші дані", "Готові надати кошти для ваших потреб, подзвоніть нашому оператору", "За цим посиланням є вся інформація про тебе, перейди" та схожі тексти використовують злочинці для викрадення ваших приватних даних.

Якщо в соціальних мережах хтось зі знайомих написав повідомлення чи пост про термінову потребу, зателефонуйте чи напишіть у іншій мережі цій людині для перевірки. Шахраї можуть викрадати доступ до акаунтів і поширювати інформацію про збори коштів, відправляти розсилку та вимагати гроші.
Як дорослим і дітям захистити приватність в мережі?

1. Не додавайте у друзі в соціальних мережах тих, кого не знаєте в реальному житті.

2. Закривайте профілі, тоді невідомі користувачі не зможуть бачити інформацію про вас.

3. Не оприлюднюйте на сторінках приватну інформацію: номер телефону, електронну пошту, адресу.

4. Не відкривайте посилання, що викликають недовіру й сумнів (навіть якщо ви отримали їх від знайомих).

5. Не публікуйте в соціальних мережах родинні плани щодо евакуації, відпустки чи поїздки за місто.

6. Якщо подаєтеся на волонтерські чи навчальні проєкти, то обов'язково знайдіть сайт, відгуки та інформацію про організатора.

7. Не публікуйте паролі від соціальних мереж (ні на власній сторінці, ні в повідомленнях).

8. Не вказуйте геолокацію в той час, коли ви там перебуваєте: якщо ви кудись поїхали з рідними, то краще виставляти фото та вказувати локацію по поверненню.

9. Створюйте паролі, які містять цифри, символи та літери (як великого розміру, так і маленькі).

10. Використовуйте різні паролі для різних платформ.

11. Видаляйте зі смартфона всі застосунки, які не використовуєте.

Розгляньте ці пункти разом із дитиною та перевірте, чи відповідають акаунти цим правилам. Якщо ні, то спільно змініть налаштування, паролі, перегляньте список друзів і переконайтеся, що ви в цифровій безпеці.

Нагадаємо, започатковано проєкт "Будь активним заради миру".

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - #stop_sexтинг: приватність в інтернеті під час війни

# data[].attributes.attachment_link.description
Команда #stop_sexтинг продовжує ділитися корисною інформацією про безпеку в цифромову просторі. У сьогоднішньому матеріалі читайте про відповідальність дорослих за приватність дитини в інтернеті, шляхи захисту особистої інформації та дізнавайтеся, на що треба звертати увагу в мережі. Зазвичай ми висвітлюємо інформацію про власне життя, роботу та роздуми, а також щодня спілкуємося з друзями, рідними та колегами.

# data[].attributes.headline
Оздоровча кампанія 2022: МОН рекомендує організувати пришкільні табори з безпечними умовами перебування дітей 

# data[].attributes.subject
Оздоровча кампанія 2022: МОН рекомендує організувати пришкільні табори з безпечними умовами перебування дітей 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Міністерство освіти і науки надає важливого значення забезпеченню зайнятості дітей у канікулярний час. Цього літа з огляду на введення воєнного стану органи місцевої влади самостійно вирішують питання організації оздоровлення та відпочинку дітей (рішення Центрального штабу при Мінсоцполітики).

Оскільки одним із найважливіших завдань держави в забезпеченні соціального захисту дітей є реалізація їхнього права на оздоровлення та відпочинок, МОН з метою належного захисту дітей в умовах воєнного стану, особливо в місцях компактного проживання тимчасово внутрішньо переміщених дітей, рекомендує департаментам освіти забезпечити на базі закладів освіти роботу таборів з денним перебуванням (тематичні зміни, наукові, спортивні, мовні школи тощо).

Також наголошуємо, що організація пришкільних таборів можлива лише за умови створення безпечних умов перебування дітей та учителів.

Під час літніх канікул педагоги закладу можуть проводити різноманітні форми виховної, навчальної та пізнавальної діяльності із врахуванням вікових особливостей дітей, їхнього творчого, інтелектуального і фізичного потенціалу. Велике значення надається ознайомленню дітей з українськими народними традиціями, обрядами, звичаями, формуванню національної культури та сприяти всебічному розвитку дитини.

Наразі активно до цієї роботи доєдналися комунальні позашкільні заклади екологічного, технічного, художнього напряму, системи МАН. Найбільше таких таборів у Чернівецькій області. Активна робота здійснюється у Волинській, Вінницькій, Житомирській областях.

Також інформуємо, що на сайті Міністерства освіти і науки України розміщено розклад роботи закладів позашкільної освіти в канікулярний час і графік проведення спортивних заходів.

Нагадаємо, заступниця Міністра обговорила з віцепрезидентом The LEGO Foundation подальшу .

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Оздоровча кампанія 2022: МОН рекомендує організувати пришкільні табори з безпечними умовами перебування дітей

# data[].attributes.attachment_link.description
Міністерство освіти і науки надає важливого значення забезпеченню зайнятості дітей у канікулярний час. Цього літа з огляду на введення воєнного стану органи місцевої влади самостійно вирішують питання організації оздоровлення та відпочинку дітей (рішення Центрального штабу при Мінсоцполітики).

# data[].attributes.headline
Про деякі питання національно-патріотичного виховання в закладах освіти України та визнання таким, що втратив чинність, наказу Міністерства освіти і науки України від 16.06.2015 № 641 

# data[].attributes.subject
Про деякі питання національно-патріотичного виховання в закладах освіти України та визнання таким, що втратив чинність, наказу Міністерства освіти і науки України від 16.06.2015 № 641 

# data[].attributes.headline
Система освіти: затверджено заходи щодо національно-патріотичного виховання дітей та та молоді 

# data[].attributes.subject
Система освіти: затверджено заходи щодо національно-патріотичного виховання дітей та та молоді 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Наказом МОН затверджено заходи щодо реалізації Концепції національно-патріотичного виховання в системі освіти України до 2025 року. Серед основних складових виокремлено громадянсько-патріотичне, духовно-моральне, військово-патріотичне та екологічне виховання.

Метою визначено становлення самодостатнього громадянина-патріота України, гуманіста та демократа, готового до успадкування духовних і культурних надбань українського народу, виконання громадянських і конституційних обов'язків, формування активної позиції, утвердження національної ідентичності на основі духовно-моральних цінностей українського народу та самобутності.

Документ передбачає докладно прописані заходи до 2025 року для:

удосконалення нормативно-правової бази щодо національно-патріотичного виховання (зокрема, розроблення законопроєкту "Про національно-патріотичне виховання");

створення соціально-педагогічних умов для реалізації національно-патріотичного виховання;

зміни змісту та форми національно-патріотичного виховання;

організації інформаційно-просвітницької роботи у сфері національно-патріотичного виховання;

розвитку військово-патріотичного виховання.

Нагадаємо, сучасний кампус для ІТ-освіти з'явиться на Закарпатті.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Система освіти: затверджено заходи щодо національно-патріотичного виховання дітей та та молоді

# data[].attributes.attachment_link.description
Наказом МОН затверджено заходи щодо реалізації Концепції національно-патріотичного виховання в системі освіти України до 2025 року. Серед основних складових виокремлено громадянсько-патріотичне, духовно-моральне, військово-патріотичне та екологічне виховання. Метою визначено становлення самодостатнього громадянина-патріота України, гуманіста та демократа, готового до успадкування духовних і культурних надбань українського народу, виконання громадянських і конституційних обов'язків, формування активної позиції, утвердження національної ідентичності на основі духовно-моральних цінностей українського народу та самобутності.

# data[].attributes.headline
Посттравматичний стресовий розлад в умовах воєнних дій: методи лікування 

# data[].attributes.subject
Посттравматичний стресовий розлад в умовах воєнних дій: методи лікування 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Які існують методи лікування постравматичного стресового розладу сьогодні розповідають психологи Telegram-каналу " Подбай про себе ".

Основними методами допомоги є психотерапія, ліки або їх поєднання. ПТСР впливає на людей по-різному, тому допомога, яка працює для однієї людини, може не працювати для іншої.

Якщо у вас ПТРС, вам потрібно проконсультуватися з фахівцем. Разом ви зможете обрати той підхід, який допоможе саме вам. У тому числі існує не один вид психотерапії, а антидепресанти, які має право призначати фахівець, допоможуть впоратися з симптомами ПТРС. Антидепресанти можуть допомогти контролювати такі симптоми, як смуток, занепокоєння, гнів і відчуття оніміння. Інші ліки можуть допомогти при проблемах зі сном і кошмарах. Але не в якому разі не займайтесь самолікуванням. Звертайтесь до лікаря.

Чи можна запобігти ПТСР?

Існують певні фактори, які можуть допомогти знизити ризик розвитку ПТСР. Вони відомі як фактори стійкості.

До них можна віднести такі поради:

шукайте підтримки від інших людей, наприклад, друзів, родини чи групи підтримки;

навчіться добре відчувати свої дії перед обличчям небезпеки;

створіть стратегії реагування, так званий план Б;

вчіться заспокоюватися та діяти, незважаючи на страх.

При підготовці матеріалу використано інформацію National Institute of Mental Health і medlineplus.gov.

Нагадаємо, як діагностувати посттравматичний стресовий розлад в умовах воєнних дій розповіли психологи Telegram-каналу " Подбай про себе ".

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Посттравматичний стресовий розлад в умовах воєнних дій: методи лікування

# data[].attributes.attachment_link.description
Які існують методи лікування постравматичного стресового розладу сьогодні розповідають психологи Telegram-каналу " Подбай про себе ". Основними методами допомоги є психотерапія, ліки або їх поєднання. ПТСР впливає на людей по-різному, тому допомога, яка працює для однієї людини, може не працювати для іншої. Якщо у вас ПТРС, вам потрібно проконсультуватися з фахівцем.

# data[].attributes.headline
Як допомогти дитині впоратися з емоціями під час війни?

# data[].attributes.subject
Як допомогти дитині впоратися з емоціями під час війни?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Злість, неконтрольованість емоцій, страх - цілком нормальні емоції в українських дітей у зв'язку з війною. Це червона зона емоційного стану. Коли діти в ній за таких умов - це абсолютно нормально.

Як дорослим реагувати на такі емоції?

Найперше - завжди говорити з дитиною, що спричинило відчуття агресії. Варто проаналізувати, за яких умов дитина відчуває себе дуже щасливою, яка діяльність приносить їй радість та задоволення.

Ми маємо поставити дитині два запитання:

чому вона відчуває певну емоцію?

що ми можемо зробити, щоб підтримати її і щоб вона позбулася цієї негативної емоції?

Тут ми заохочуємо, щоб діти розуміли й приймали свої емоції та не боялися бути в цій зоні. Тим дітям, які перебувають у червоній зоні, потрібно більше емоційної підтримки, ніж тим, хто перебуває в інших зонах. І це залежить від обставин. Коли ми працюємо з такими дітьми, мусимо шукати до них певний підхід у залежності від того, чого вони потребують.

Жовта зона - це збуджені, стривожені, занепокоєні, знервовані діти. Це зона, де вони не можуть фокусуватися, тому що емоції вийшли з-під їхнього контролю.

Ми маємо запитати в дитини: що ти зараз відчуваєш?

Якщо дитина відповість: "Я занепокоєний", варто уточнити: "Чому ти відчуваєш тривогу? Що я можу зробити, щоб ти подолав тривожність?

Із кожною дитиною та її проблемами слід працювати індивідуально. Стратегії, як подолати стрес, необхідно підбирати кожній дитині окремо в залежності від уподобань та захоплень. Знизити тривожність дитині допоможе улюблене хобі, яке наповнює дитину, або прогулянка у місце, що принесе радість. Загалом будь-що, що допоможе дитині вивільнити емоції. Як наслідок, дитина швидше зможе впоратися із завданнями.

Як зрозуміти, що дитина у блакитній зоні?

Блакитній зоні характерні втома, слабкість та відчуття нудьги. Зараз більшість українських дітей перебувають у цій зоні. Ми маємо їм допомогти вийти з цієї зони й наблизитися до зеленої.

Наша мета: дати дітям стратегії, щоб вони не почувалися сумними та не уникали завдань у навчанні. Для цього діти мають робити те, що їм подобається: проводити час із рідними та друзями, щоб не почуватися ізольованими.

Важливо: щоб діти відчували себе сильнішими, їх мають оточувати сильні дорослі. Тому ці стратегії насамперед повинні пропрацювати батьки.
Більше про щоденні рутини, що допоможуть дітям, можна прочитати тут.
Омріяна для кожної людини зона - зелена. Зелена зона - це те місце, де ми хочемо бути. Сюди ми прагнемо перетягнути наших дітей - бо тут ми щасливі та сфокусовані. Це та зона, у якій діти найбільш зацікавлені до навчання. Під час війни перебувати у зеленій зоні постійно - не вийде. Але завдяки роботі з окремими станами, нам цілком вдасться досягати зеленої зони на певний час. Батькам не варто боятися, що кожна дитина протягом дня рухається з однієї зони в іншу. Нам просто треба навчити дітей конкретних технік, завдяки яким вони можуть здійснювати перехід між зонами. Саме таким практичним технікам і вправам будуть присвячені безкоштовний онлайн-тренінг для українських освітян та батьків від Maze Academy. Реєстрація на вебінар вже відкрита. Зверніть увагу: до участі в події запрошуємо батьків із розмовною англійською мовою, адже переклад не передбачений. Обсяг групи - 20 осіб, тож покваптесь, реєстрація може закритися у будь-який момент.

# data[].attributes.attachment_link.title
Як допомогти дитині впоратися з емоціями під час війни?

# data[].attributes.attachment_link.description
Злість, неконтрольованість емоцій, страх - цілком нормальні емоції в українських дітей у зв'язку з війною. Це червона зона емоційного стану. Коли діти в ній за таких умов - це абсолютно нормально. Як дорослим реагувати на такі емоції? Найперше - завжди говорити з дитиною, що спричинило відчуття агресії.

# data[].attributes.headline
Українських дітей випробовують війною: 5 уроків психологічної стійкості

# data[].attributes.subject
Українських дітей випробовують війною: 5 уроків психологічної стійкості

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Чи знаєте ви, як правильно підтримувати дітей під час війни? Що робити, якщо ваша дитина відчуває сильний біль розлуки з об'єктами емоційної прив'язаності? Які вправи допоможуть у тривожній ситуації? Як допомогти собі, дитині чи людям поруч, якщо почалася панічна атака? Зібрали практичні поради про те, як тренувати внутрішню стійкість у часи кризи.

Як часто протягом дня ви відчуваєте тривожність, напруженість, фрустрацію? Чи маєте звичку прислухатися до себе, помічати свої почуття і називати їх? Звучить досить просто, а насправді це дієвий перший крок до емоційного здоров'я. Кріста Тінарі, освітянка та експертка із соціально-емоційного й етичного навчання, має практичні вправи, які допоможуть дорослим і дітям розвивати внутрішню стійкість.

Тему війни під час навчання обходити неможливо. До того ж категорично не варто цього робити, адже тепер це частина нашого життя. Саме тому варто знати, що можна і не можна розповідати дітям про війну. А ще - у чому полягає мистецтво підтримки і як уникнути помилок.

Багато дітей змушені були покинути свої домівки й переселитися у більш безпечні регіони України, або й за кордон. Нове середовище та непевна ситуація у світі - стрес для психіки найменших. Як потурбуватися про психологічний стан дітей у цей нелегкий час? 5 найважливіших щоденних ритуалів для малечі радить експертка ГС "Освіторія", психотерапевтка Ірина Плешакова.

Від початку повномасштабного вторгнення росії в Україну вимушеними емігрантами стали понад 6,2 млн осіб. Найбільше людей (понад 3,3 млн) знайшли прихисток у Польщі. Поговорили із психологинею про те, з якими труднощами стикаються діти-переселенці та як зарадити емоційно-психологічним проблемам.

Панічна атака під час війни може статись у кожного. Це нормально: наша психіка під пресом небувалого навантаження! Може здаватися: "серце не витримає", "втрачаю свідомість", "божеволію", "задихаюсь". Людина дезорієнтована в просторі, не відчуває тіло, може бути в ступорі. Психологи пояснюють природу панічних атак і дають прості й ефективні техніки, що допоможуть подолати навіть надсильний приступ страху.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Юрченко

# data[].attributes.attachment_link.title
Українських дітей випробовують війною: 5 уроків психологічної стійкості

# data[].attributes.attachment_link.description
Чи знаєте ви, як правильно підтримувати дітей під час війни? Що робити, якщо ваша дитина відчуває сильний біль розлуки з об'єктами емоційної прив'язаності? Які вправи допоможуть у тривожній ситуації? Як допомогти собі, дитині чи людям поруч, якщо почалася панічна атака? Зібрали практичні поради про те, як тренувати внутрішню стійкість у часи кризи.

# data[].attributes.headline
МОН започатковує проєкт «Будь активним заради миру» 

# data[].attributes.subject
МОН започатковує проєкт «Будь активним заради миру» 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Міністерство освіти і науки України започатковує проєкт "Будь активним заради миру" (#beactive4peace), який спрямовано на організацію фізкультурно-оздоровчої роботи під час літніх канікул у закладах освіти. До створення проєкту долучилися Комітет з фізичного виховання та спорту МОН України, ДНУ "Інститут модернізації змісту освіти", ГО "Рух Олександра Педана "Junior", ГО "UkraineActive", Всеукраїнський центр фізичного здоров'я населення "Спорт для всіх", Українсько-швейцарський проєкт "Діємо для здоров'я", ГО "U-sport", спортивні федерації за підтримки Міжнародного дитячого фонду ЮНІСЕФ.

Під час реалізації проєкту особливий акцент зроблено на підтримку і залучення до фізичної активності дітей, які наразі вимушено перебувають за кордоном або у прихистках в безпечних регіонах країни.

Проєкт передбачає:

1. Всеукраїнський розклад спортивних гуртків і секцій.

2. Організувати щоденні фізкультурно-оздоровчі заняття та заходи для дітей різного віку.

3. Залучити вчителів фізичної культури закладів освіти для проведення фізкультурно-оздоровчих занять.

4. Використовувати фізкультурно-спортивні приміщення, майданчики, стадіони закладів освіти, які мають на своїй території або в безпосередній близькості обладнане бомбосховище.

5. Відновити діяльність спортивних гуртків, які працювали в закладах освіти, відкрити нові.

6. Організувати пункт видавання спортивного інвентарю дітям та їхнім батькам (за можливості).

7. Популяризувати серед учнів, учениць та їхніх батьків доступні заняття і заходи.

Запрошуємо керівників і вчителів фізичної культури закладів освіти 7 червня 2022 року о 14:00 взяти участь у Всеукраїнському семінарі-нараді "Активне літо для українських дітей". Для участі у семінарі-нараді необхідно зареєструватися за покликанням.

Рекомендуємо представникам закладу доєднатися до проєкту через телеграм-канал : для отримання оперативної інформації.

Офіційний хештег проєкту: #beactive4peace

Нагадаємо, МОН та Фонд розвитку інновацій відновлюють проведення Sсience&Business Startup Hackathon.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - МОН започатковує проєкт "Будь активним заради миру"

# data[].attributes.attachment_link.description
Міністерство освіти і науки України започатковує проєкт "Будь активним заради миру" (#beactive4peace), який спрямовано на організацію фізкультурно-оздоровчої роботи під час літніх канікул у закладах освіти. До створення проєкту долучилися Комітет з фізичного виховання та спорту МОН України, ДНУ "Інститут модернізації змісту освіти", ГО "Рух Олександра Педана "Junior", ГО "UkraineActive", Всеукраїнський центр фізичного здоров'я населення "Спорт для всіх", Українсько-швейцарський проєкт "Діємо для здоров'я", ГО "U-sport", спортивні федерації за підтримки Міжнародного дитячого фонду ЮНІСЕФ.

# data[].attributes.headline
Експерти ЮНІСЕФ і Українського інституту розвитку освіти запустили проєкт «Наші улюблені книжки» для малечі 

# data[].attributes.subject
Експерти ЮНІСЕФ і Українського інституту розвитку освіти запустили проєкт «Наші улюблені книжки» для малечі 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Експерти Українського інституту розвитку освіти спільно з ЮНІСЕФ запустили проєкт «Наші улюблені книжки», у межах якого батьки та педагоги можуть безоплатно завантажити для дітей різних вікових категорій українські аудіокнижки (зокрема й ті, що входять до шкільної програми).

За посиланням можна ознайомитися зі  збіркою віршів сучасного письменника Сашка Дерманського в авторському виконанні, а також варіантами творчих завдань і рухливих ігор, які можна виконати з малечею після прослуховування.

Проєкт «Наші улюблені книжки» реалізується у партнерстві з першою українською аудіокнигарнею ABUK і має на меті повернути дітей до звичного способу життя.

Усі книжки можна прослухати онлайн за допомогою планшета чи смартфона, а також завантажити та прослухати пізніше в безпечному місці.

Нагадаємо, за підтримки МОН створено Telegram-канал «Підтримай дитину».

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Експерти ЮНІСЕФ і Українського інституту розвитку освіти запустили проєкт «Наші улюблені книжки» для малечі

# data[].attributes.attachment_link.description
Експерти Українського інституту розвитку освіти спільно з ЮНІСЕФ запустили проєкт «Наші улюблені книжки», у межах якого батьки та педагоги можуть безоплатно завантажити для дітей різних вікових категорій українські аудіокнижки (зокрема й ті, що входять до шкільної програми).

# data[].attributes.headline
Розпочав роботу загальноєвропейський хаб для підтримки українських вчителів та учнів 

# data[].attributes.subject
Розпочав роботу загальноєвропейський хаб для підтримки українських вчителів та учнів 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Розпочав роботу хаб Нової української школи () - безкоштовний централізований ресурс, що збирає освітні технології та навчальні матеріали для підтримки українських біженців, де б вони не знаходились. Хаб розпочав роботу 1 червня 2022 року, в Міжнародний день захисту дітей, що було оголошено європейським комісаром з питань інновацій, досліджень, культури, освіти та молоді Марією Габріель.

"Діти - майбутнє нашої держави. І тому питання захисту їхніх прав на життя, розумового, духовного, морального і соціального розвитку, а також права на освіту є пріоритетним для держави. На жаль, широкомасштабна військова агресія російської федерації проти України назавжди змінила життя українських дітей. Та я вірю, що наші діти, наше майбутнє - це покоління сильних, незламних, міцних духом і вірних за покликом серця. Саме вони будуть творити нову Україну і вже сьогодні є складовою героїчної нації. Нова платформа nushub.org стане важливим інструментом для вчителів під час організації освітнього процесу. Вдячний колегам з проєкту "Навчаємось разом" та European Edtech Alliance за реалізацію нових та сучасних можливостей", - зазначив Міністр освіти і науки України Сергій Шкарлет.

Координований European Edtech Alliance (Європейський Альянс освітніх технологій) та проєктом "Навчаємось разом", хаб є централізованим ресурсом для освітніх технологій, заснованих на базі навчальної програми, допоміжних ресурсів, інструментів, а також доступу до українських освітніх онлайн-платформ. Крім того, хаб містить інформацію про доступ до освіти у конкретній країні.

"European Edtech Alliance є ключовою рушійною силою нашої освітньої екосистеми і відіграє життєво важливу роль у підтримці гнучких навчальних рішень для переміщених людей. Оскільки багато платформ надають біженцям важливу інформацію щодо їхнього навчання та викладання, важливо зробити цю інформацію і такі ресурси легкодоступними", - стверджує Бет Хавінга, керуюча директорка European Edtech Alliance.

Мета хабу - забезпечити учнів, сім'ї, викладачів, а також тих, хто їх підтримує, можливістю швидко знаходити інструменти для навчання незалежно від того, де вони опиняться протягом найближчих тижнів і місяців. Хаб також сприяє інтеграції українських ресурсів та українських учнів і вчителів у місцеві або регіональні екосистеми в країнах Європи.

"Попри те, що існують численні ресурси для підтримки учнів та викладачів, які перебувають у цій складній ситуації, часто їх важко знайти. Мільйони українських учнів і вчителів потребують долучення до місцевих освітніх можливостей або продовження навчання без перерви, оскільки вони все ще переміщуються в межах країн-членів ЄС", - пояснює д-р Яркко Лампіселька, керівник проєкту "Навчаємось разом".

Фокусуючись на ресурсах для управлінців шкіл, вчителів, а також учнів і тих, хто їх підтримує, зокрема їхніх родин, сімей та громад, що приймають біженців, ця ініціатива ґрунтується на наявній добірці з понад 200 пропозицій освітніх технологій із понад 20 країн-членів ЄС. Їх зібрано European Edtech Alliance та проєктом "Навчаємось разом", який надає ресурси для діяльності хабу, а також супроводжує його розвиток.

Партнери хабу Нової української школи - проєкт "Навчаємось разом" та European Edtech Alliance.

Проєкт фінської підтримки реформи української школи ("Навчаємось Разом") - чотирирічна програма співпраці, яка розпочалась між Україною та Фінляндією у липні 2018 року, і до якого наприкінці того ж року долучився ЄС. Проєкт фінансується Міністерством закордонних справ Фінляндії (6 млн євро) та ЄС (2 млн євро). Підтримку Євросоюзу сфокусовано на розширенні викладання української мови як державної мови серед національних меншин.

Ключовою установою, якій проєкт надає підтримку, є Міністерство освіти і науки України. Роботу проєкту зосереджено на підготовці вчителів, популяризації освіти та розвитку освітнього середовища. Очікуваний довгостроковий вплив проєкту - підвищення якості освіти в Україні, а також рівня сприйняття українцями своєї системи освіти. Проєкт також співпрацює з Міністерством цифрової трансформації України та ЮНІСЕФ у питаннях цифровізації освіти.

European Edtech Alliance (Європейський Альянс освітніх технологій) - неприбутковий консорціум національних торгових асоціацій та кластерів, які працюють із 2460 засновниками та постачальниками освітніх технологій, щоб підтримати національне та міжнародне зростання технологій та інновацій в освіті.

Альянс має два основних напрями: політична робота, а також підтримка стартапів і масштабування компаній, що займаються освітніми технологіями. За допомогою цих двох каналів альянс розробляє ресурси та інструменти для підтримки сталого розвитку в освітній екосистемі. Починаючи з лютого 2022 року, альянс зібрав сотні ресурсів і розробив ґрунтовну систему мета-тегів для додаткових матеріалів та матеріалів на основі навчальних програм, підтримуючи українських учнів, вчителів та їхні родини.

Якщо ви знаєте ресурс, який варто включити до хабу, можна заповнити форму за посиланням: nushub.org/en/add-resource.

Нагадаємо, Україна та Фінляндія продовжили реалізацію проєкту "Фінська підтримка реформи української школи" до 2023 року. Відповідну угоду підписали Прем'єр-міністр України Денис Шмигаль і Прем'єр-міністр Фінляндської Республіки Санна Марін.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Розпочав роботу загальноєвропейський хаб для підтримки українських вчителів та учнів

# data[].attributes.attachment_link.description
Розпочав роботу хаб Нової української школи () - безкоштовний централізований ресурс, що збирає освітні технології та навчальні матеріали для підтримки українських біженців, де б вони не знаходились. Хаб розпочав роботу 1 червня 2022 року, в Міжнародний день захисту дітей, що було оголошено європейським комісаром з питань інновацій, досліджень, культури, освіти та молоді Марією Габріель.

# data[].attributes.headline
МОН пропонує для громадського обговорення проєкт Державного освітнього стандарту з професії 4222 «Офіс-адміністратор» 

# data[].attributes.subject
МОН пропонує для громадського обговорення проєкт Державного освітнього стандарту з професії 4222 «Офіс-адміністратор» 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Міністерство освіти і науки України пропонує для громадського обговорення проєкт Державного освітнього стандарту з професії 4222 "Офіс-адміністратор".

Соціальні групи населення та заінтересовані сторони, на які поширюватиметься дія: здобувачі професійної (професійно-технічної) освіти, заклади професійної (професійно-технічної) освіти, підприємства, установи та організації, незалежно від їх підпорядкування та форми власності, що видають документи встановленого зразка за цією професією, регіональні органи управління освіти.

Можливі наслідки запровадження Державного освітнього стандарту для різних соціальних груп населення та заінтересованих сторін: задоволення права здобувачів професійної (професійно-технічної) освіти отримувати якісні освітні послуги та потреб ринку праці у кваліфікованих працівниках.

Зауваження та пропозиції до зазначеного проєкту стандарту приймаються у довільній формі до 16 червня 2022 року на електронну адресу: lushyk@mon.gov.ua. Контактна особа для надання консультацій: Катерина Лущик.

Результати обговорення будуть розміщені на офіційному вебсайті Міністерства освіти і науки України в період з 22 по 29 червня 2022 року.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - МОН пропонує для громадського обговорення проєкт Державного освітнього стандарту з професії 4222 "Офіс-адміністратор"

# data[].attributes.attachment_link.description
Міністерство освіти і науки України пропонує для громадського обговорення проєкт Державного освітнього стандарту з професії 4222 "Офіс-адміністратор". Соціальні групи населення та заінтересовані сторони, на які поширюватиметься дія: здобувачі професійної (професійно-технічної) освіти, заклади професійної (професійно-технічної) освіти, підприємства, установи та організації, незалежно від їх підпорядкування та форми власності, що видають документи встановленого зразка за цією професією, регіональні органи управління освіти.

# data[].attributes.headline
«Як говорити з дитиною про війну?» – 7 порад від психологів у межах проєкту «Підтримай дитину»

# data[].attributes.subject
«Як говорити з дитиною про війну?» – 7 порад від психологів у межах проєкту «Підтримай дитину»

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - «Як говорити з дитиною про війну?» – 7 порад від психологів у межах проєкту «Підтримай дитину»

# data[].attributes.attachment_link.description
За пітримки МОН педагоги та дитячі психологи створили телеграм-канал «Підтримай дитину», в якому розміщують матеріали для дітей та поради для батьків. До проєкту долучилася креативна освітня онлайн-платформа Creative Practice, яка створила анімаційний ролик «Як говорити з дитиною про війну» – 7 пора…

# data[].attributes.headline
КОНКУРС МЕДІАТВОРЧОСТІ «ВІЙНА НАШИМИ МЕДІАОЧИМА»

# data[].attributes.subject
КОНКУРС МЕДІАТВОРЧОСТІ «ВІЙНА НАШИМИ МЕДІАОЧИМА»

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Академія української преси в партнерстві з Директоратом дошкільної, шкільної, позашкільної та інклюзивної освіти МОН України оголошує конкурс медіатворчості "Війна нашими медіаочима".

У травмуючих умовах сьогодення, коли військові конфлікти, бойові дії, інформаційна війна є реальністю нашої країни, особливо важливо зміцнювати, посилювати або ж відновлювати у людини відчуття сталості світу, віднаходити ресурси досягнення цілісності особистості, усвідомлювати можливості її інтеграції та ідентифікації. І саме медіатворчість є визнаним засобом подолання травм, засобом розвитку та самовираження дітей і дорослих у інформаційному суспільстві, а також ресурсом для відновлення та нормалізації психічного стану.

Освітяни, учнівство, студенти, вчителі спільно з учнями з усіх регіонів України.

Мета конкурсу - медіатворчі проєкти освітян, учнівства, студентства з фокусом на формування демократичних цінностей та розвиток навичок створення авторських медіапродуктів, на повноту відображення ситуації в країні, створення майданчику для реалізації творчих задумів, усвідомлення медіаконтенту як посередника комунікації між автором і реальністю.

Можливі варіанти конкурсних робіт: стінгазети, постери, малюнки, фото, відео, презентації, тощо. Кожен учасник може надіслати не більше трьох робіт. Кількість учасників, які можуть взяти участь у конкурсі від одного закладу освіти, не обмежується.

ознайомитися з інструментами медіаграмотності, верифікації контенту та інформаційної безпеки способами розвінчання фейків та маніпуляцій, способами переконання аудиторії у військовий час (критичне мислення, фактчекінг, аналіз джерел, чатботи тощо);

формування навичок оцінки та інтерпретації медійної інформації задля розпізнавання маніпуляцій та пропаганди;

створення просвітницького медіаконтенту для розвитку медіаграмотності різних спільнот;

розвинути навички використання різних мов комунікації для поширення власних ідей.

П'ять переможців отримають авторський гонорар за розробку та поширення матеріалів за темою конкурсу.

Конкурсні роботи подаються до 25 травня 2022 року. Подати роботу можна заповнивши форму за посиланням: https://forms.gle/ZKpCV1twuonT8dV76

Роботи переможців будуть розміщені на порталі "Медіаосвіта та медіаграмотність", також вони будуть відзначені сертифікатами від МОН України та Академії української преси.

Контактна особа: Юлія Рицик, асистентка проєктів Академії української преси, info@aup.com.ua, (067) 372-27-33.

# data[].attributes.attachment_link.title
КОНКУРС МЕДІАТВОРЧОСТІ "ВІЙНА НАШИМИ МЕДІАОЧИМА"

# data[].attributes.attachment_link.description
Академія української преси в партнерстві з Директоратом дошкільної, шкільної, позашкільної та інклюзивної освіти МОН України оголошує конкурс медіатворчості "Війна нашими медіаочима". У травмуючих умовах сьогодення, коли військові конфлікти, бойові дії, інформаційна війна є реальністю нашої країни, особливо важливо зміцнювати, посилювати або ж відновлювати у людини відчуття сталості світу, віднаходити ресурси досягнення цілісності особистості, усвідомлювати можливості її інтеграції та ідентифікації.

# data[].attributes.headline
Як пережити горе та втрату – поради психологів 

# data[].attributes.subject
Як пережити горе та втрату – поради психологів 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Група волонтерів-психологів, що реалізує проєкти для дітей і дорослих, надавати рекомендації для підтримки психічного здоров'я українців.

Наразі вкрай важливо дбати про власне фізичне та ментальне здоров'я. Як зазначають психологи, у такий час не варто говорити, що треба бути сильними та триматися, варто дозволити собі відчути емоції, з якими супроводжуються зміни.

У пригніченому стані важко відпустити втрату, особливо якщо почуття не прожиті. Не забороняйте собі сумувати, душевні рани не затягуються у такий спосіб. Що можна зробити?

Стримане горе нагадує про себе та позбавляє можливості спокійно насолоджуватися життям. Якщо не давати йому вийти назовні - тривожність, депресія чи залежності неминучі.

Горе не підпорядковується розкладу. Залежно від тяжкості втрати, воно може затягуватися. Біль інколи вщухає та наростає, а емоції, що здавалися пройденими, знову повертаються. Звертайте увагу на власні почуття, це допоможе зрозуміти ситуацію та прожити досвід.

Втрата, обтяжена виною чи жалем, повільно підточує наше "Я" та змушує соромитися подій, яких не змінити. Не бійтеся простити себе за все, на що не мали впливу. Це допоможе повернути втрачену цілісність.

Якщо нас бачать, чують і приймають ті, хто пережив подібне, ми можемо прийняти себе. У тяжку мить втрати важливо спілкуватися з людьми у орієнтованих на вихід зі стану горя групах, адже це допомагає відчути підтримку оточуючих. Зближення з іншими та приналежність до соціуму відновлює душевну рівновагу.

Втрата залишає незабутній слід у нашій душі - нічого не буде так, як було раніше. Ми можемо тільки змиритися з горем і втратою, що цілком природно. Дозвольте собі рухатися далі.

Шукайте легкі та корисні поради з питань безпеки та психології, а також цікаві факти та спостереження в Телеграм-каналі " Подбай про себе ".

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Як пережити горе та втрату - поради психологів

# data[].attributes.attachment_link.description
Група волонтерів-психологів, що реалізує проєкти для дітей і дорослих, надавати рекомендації для підтримки психічного здоров'я українців. Наразі вкрай важливо дбати про власне фізичне та ментальне здоров'я. Як зазначають психологи, у такий час не варто говорити, що треба бути сильними та триматися, варто дозволити собі відчути емоції, з якими супроводжуються зміни.

# data[].attributes.headline
Всеукраїнський освітньо-методологічний відбір «РодовідУчитель – 2022» триватиме до 20 травня 

# data[].attributes.subject
Всеукраїнський освітньо-методологічний відбір «РодовідУчитель – 2022» триватиме до 20 травня 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Проведення Всеукраїнського освітньо-методологічного відбору "РодовідУчитель - 2022" сприятиме виявленню та поширенню кращого досвіду дистанційного навчання в закладах загальної середньої освіти.

Для участі необхідно заповнити аплікаційну форму до 20 травня 2022 року (включно) та презентувати власні методологічні напрацювання.

Учасниками відбору можуть стати вчителі початкових класів і ті вчителі, які викладають навчальні предмети (інтегровані курси) на рівні базової середньої освіти. Організовує відбір Громадська організація "РОДОВІДсвіт" за інформаційної та науково-методичної підтримки Інституту модернізації змісту освіти.

Фіналісти презентують фрагменти дистанційних уроків, технологічну карту до них, дидактичні матеріали та інструкції для учнів. Матеріали переможців розміщуватимуться на платформі "РОДОВІДшкола", а кожен учитель проєкту отримає грошову винагороду від засновника відбору.

Порядок проведення Всеукраїнського освітньо-методологічного відбору "РодовідУчитель - 2022" за посиланням.

Нагадаємо, методисти Українського інституту розвитку освіти розробили " Путівник по Всеукраїнській школі онлайн ".

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Всеукраїнський освітньо-методологічний відбір "РодовідУчитель - 2022" триватиме до 20 травня

# data[].attributes.attachment_link.description
Проведення Всеукраїнського освітньо-методологічного відбору "РодовідУчитель - 2022" сприятиме виявленню та поширенню кращого досвіду дистанційного навчання в закладах загальної середньої освіти. Для участі необхідно заповнити аплікаційну форму до 20 травня 2022 року (включно) та презентувати власні методологічні напрацювання. Учасниками відбору можуть стати вчителі початкових класів і ті вчителі, які викладають навчальні предмети (інтегровані курси) на рівні базової середньої освіти.

# data[].attributes.headline
Психологи і педагоги дбають про психічне здоров’я дітей та дорослих 

# data[].attributes.subject
Психологи і педагоги дбають про психічне здоров’я дітей та дорослих 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Турбота про дитину неможлива без турботи про дорослих, які з нею поряд. Саме від психологічного стану дорослих людей, їхньої ресурсності, залежить стан дитини (власної чи учнів та вихованців). Група волонтерів-психологів, що реалізує проєкти для дітей, створила телеграм-канал " Подбай про себе ", метою якого є підтримання психічного здоров'я українців.

Щодня тут публікують максимально легкі та користі поради з питань безпеки, психології, цікаві факти та спостереження.

У коментарях учасники можуть спілкуватися з адміністраторами каналу - фаховими психологами. Експерти, які створюють матеріали для проєкту "Подбай про себе", наголошують, що відчувати страх - нормально, адже це природне почуття.

Страх має різні прояви інтенсивності:

Тривога - тривалий невиразний страх щодо майбутніх подій. Вона виникає, коли ще немає реальної небезпеки, але її чекаєш, хоча і не знаєш, як впоратись із загрозою.

Занепокоєння. У цьому стані емоційно відчувається логічний перебір майбутніх негативних варіантів розвитку подій та варіантів, як можна з ними впоратися.

Переляк - раптовий страх від несподіваного подразника. Як зазначають фахівці, кожен українець відчув його в момент, коли вперше почув вибухи від ворожого вторгнення. У деяких стан переляку перейшов у паніку.

Паніка - короткочасний і дуже сильно виражений страх, який виникає у хвилину небезпеки, супроводжується вираженими фізіологічними та поведінковими проявами. У стані паніки людина, як правило, майже або зовсім не контролює поведінку і думки.

Фобія - сильно виражений нав'язливий страх, який загострюється в певних ситуаціях і не піддається логічному поясненню. В результаті розвитку фобії, людина починає боятися і, відповідно, уникати певні об'єкти, діяльність або ситуації.

Складніше впоратися зі страхами. Деякі з них, як кажуть фахівці, минуть після війни. З деякими потрібно працювати із психологом.

Попри складнощі пам'ятаймо, що треба радіти й жити далі, аби мати сили дбати про себе, рідних, друзів та знайомих.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Психологи і педагоги дбають про психічне здоров'я дітей та дорослих

# data[].attributes.attachment_link.description
Турбота про дитину неможлива без турботи про дорослих, які з нею поряд. Саме від психологічного стану дорослих людей, їхньої ресурсності, залежить стан дитини (власної чи учнів та вихованців). Група волонтерів-психологів, що реалізує проєкти для дітей, створила телеграм-канал " Подбай про себе ", метою якого є підтримання психічного здоров'я українців.

# data[].attributes.headline
В Україні з бібліотек вилучатимуть російські книги 

# data[].attributes.subject
В Україні з бібліотек вилучатимуть російські книги 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Міністерство культури вилучатиме пропагандистську російську літературу з бібліотечних фондів

В Україні вилучатимуть пропагандистську російську літературу з бібліотечних фондів.

Про це повідомили в Міністерстві культури та інформаційної політики.

У міністерстві зазначили, що пропаганда - це небезпечна зброя.

"Сьогодні російська брехня отруює все навкруги. Маємо всіма способами боротись із цим явищем", - підкреслили у відомстві.

За словами заступниці міністра культури Лариси Петасюк, наразі міністерство визначило чіткі критерії, за якими російська література буде вилучена з українських бібліотечних фондів.

"Ми підходимо до цього питання ретельно і виважено. Сподіваємось, що все це позитивно вплине на розвиток українського книговидавництва", - зазначила Лариса Петасюк.

Також у міністерстві поінформували, що першочергово і якнайшвидше потребують вилучення видання, зміст яких спрямований на ліквідацію незалежності України, пропаганду насильства, розпалювання міжетнічної, расової, релігійної ворожнечі, вчинення терористичних актів, посягання на права і свободи людини.

Окрім того, вилучатимуться книги видавництв, а також авторів, до яких були застосовані санкції, та авторів, які публічно підтримали агресію проти України, інформація про що міститься у відкритому доступі в мережі Інтернет.

Натомість планується замістити такі книги якісною україномовною літературою й книгами українських видавництв.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
вилучатимуть

# data[].attributes.attachment_link.title
В Україні з бібліотек вилучатимуть російські книги

# data[].attributes.attachment_link.description
Міністерство культури вилучатиме пропагандистську російську літературу з бібліотечних фондів В Україні вилучатимуть пропагандистську російську літературу з бібліотечних фондів. Про це повідомили в Міністерстві культури та інформаційної політики. У міністерстві зазначили, що пропаганда - це небезпечна зброя. "Сьогодні російська брехня отруює все навкруги. Маємо всіма способами боротись із цим явищем", - підкреслили у відомстві.

# data[].attributes.headline
Звернення Міністра освіти і науки Сергія Шкарлета до Дня пам’яті та примирення 

# data[].attributes.subject
Звернення Міністра освіти і науки Сергія Шкарлета до Дня пам’яті та примирення 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У День пам'яті та примирення ми з глибокою шаною та скорботою згадуємо всіх, хто загинув у роки Другої світової війни.

Як і 77 років тому, сьогодні ми вчергове незламно відстоюємо свободу та незалежність, героїчно протистоїмо навалі російської орди й обов'язково переможемо.

Ми завжди шануватимемо подвиг українського народу під час Другої світової війни та ніколи не забудемо захисників, які віддали життя внаслідок збройної агресії російської федерації.
Вічна пам'ять захисникам. Пам'ятаємо. Перемагаємо.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Звернення Міністра освіти і науки Сергія Шкарлета до Дня пам'яті та примирення

# data[].attributes.attachment_link.description
У День пам'яті та примирення ми з глибокою шаною та скорботою згадуємо всіх, хто загинув у роки Другої світової війни. Як і 77 років тому, сьогодні ми вчергове незламно відстоюємо свободу та незалежність, героїчно протистоїмо навалі російської орди й обов'язково переможемо.

# data[].attributes.headline
Відновлення через спорт – новий напрям проєкту психологічної підтримки «Поруч» 

# data[].attributes.subject
Відновлення через спорт – новий напрям проєкту психологічної підтримки «Поруч» 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Відновлення через спорт - новий напрямок спільного проєкту МОН і ЮНІСЕФ , який надає психосоціальну допомогу дітям, молоді та сім'ям, що постраждали внаслідок війни.

У межах проєкту батьки зможуть залучати дітей до занять на спортивних майданчиках, під час яких діти займатимуться з психологом, гратимуть у рухливі ігри з футбольним м'ячем, а на завершення отримають інформацію від медичних волонтерів.

Проєкт "Поруч" стартував у березні 2022 року у форматі онлайн і складався з очних груп психологічної підтримки для підлітків і батьків. Наразі проєкт охоплюватиме арт-терапію, майстер-класи, розвиток здорового харчування та спортивні заняття в поєднанні з психологічною роботою.

Групи підтримки для вчителів організовані професійними психологами з навичками допомоги травмованим війною людям. Протягом п'яти місяців спортивні заняття впроваджуватимуться у восьми областях України: Хмельницькій, Рівненській, Волинській, Львівській, Тернопільській, Івано-Франківській, Чернівецькій і Закарпатській.

Спортивний складник реалізовують БФ "Розвиток футболу України" в партнерстві з Українською асоціацією футболу та за підтримки Дитячого фонду УЄФА.

Нагадаємо, ЮНІСЕФ і МОН запустили дитячий онлайн-садок НУМО.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Відновлення через спорт - новий напрям проєкту психологічної підтримки "Поруч"

# data[].attributes.attachment_link.description
Відновлення через спорт - новий напрямок спільного проєкту МОН і ЮНІСЕФ , який надає психосоціальну допомогу дітям, молоді та сім'ям, що постраждали внаслідок війни. У межах проєкту батьки зможуть залучати дітей до занять на спортивних майданчиках, під час яких діти займатимуться з психологом, гратимуть у рухливі ігри з футбольним м'ячем, а на завершення отримають інформацію від медичних волонтерів.

# data[].attributes.headline
lifecell не тарифікує мобільний інтернет у застосунках для онлайн-навчання 

# data[].attributes.subject
lifecell не тарифікує мобільний інтернет у застосунках для онлайн-навчання 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Сьогодні, 4 травня 2022 року, за ініціативи Міністерства освіти і науки оператор lifecell скасовує тарифікацію мобільного інтернету на платформах, що використовуються для онлайн-навчання.

"Восьмий тиждень поспіль задля безпеки учасників освітнього процесу в більшості регіонах України навчання відбувається за дистанційним режимом. Для допомоги вчителям та батькам командою МОН спільно з Google створено Всеукраїнський розклад , функціонує Всеукраїнська школа онлайн , українські телеканали транслюють уроки для 5-11 класів у межах проєкту " Навчання без меж ", приватні онлайн-школи надають безкоштовний доступ до ресурсів. Уже третій провідний мобільний оператор України доєднується до ініціатив МОН щодо забезпечення навчання і надає можливості для роботи освітян", - зазначив Міністр освіти і науки Сергій Шкарлет.

Абоненти lifecell можуть безкоштовно користуватися такими мобільними застосунками:

Інтернет не зніматимуть під час доступу до вищевказаних платформ в усіх тарифних планах для абонентів lifecell, які перебувають в Україні в мережі lifecell, окрім тимчасово окупованих територій, де lifecell не має можливості надавати електронні комунікаційні послуги.

Оператор lifecell від початку російського вторгнення підтримує українців і цілодобово забезпечує абонентів стабільним і доступним мобільним зв'язком.
Довідково
- український телекомунікаційний оператор, що надає послуги мобільного зв'язку та передавання даних на базі швидкісного інтернету. Компанія розвиває інноваційну екосистему телекомунікаційної галузі, втілюючи проєкти, що спрямовані на розвиток "розумного міста", "розумного регіону", підвищення безпеки громадян і розбудови мереж IoT (інтернету речей).

Нагадаємо, Vodafone приєднується до ініціативи МОН і надає безкоштовний доступ до сервісів і застосунків для навчання та роботи онлайн.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - lifecell не тарифікує мобільний інтернет у застосунках для онлайн-навчання

# data[].attributes.attachment_link.description
Сьогодні, 4 травня 2022 року, за ініціативи Міністерства освіти і науки оператор lifecell скасовує тарифікацію мобільного інтернету на платформах, що використовуються для онлайн-навчання. "Восьмий тиждень поспіль задля безпеки учасників освітнього процесу в більшості регіонах України навчання відбувається за дистанційним режимом.

# data[].attributes.headline
Відпустка, вихідні та лікарняні вчителя під час воєнного стану: усі зміни та обмеження

# data[].attributes.subject
Відпустка, вихідні та лікарняні вчителя під час воєнного стану: усі зміни та обмеження

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Усі ми звикаємо жити в умовах та обмеженнях воєнного стану. "Освіторія" зібрала відповіді на найпоширеніші запитання про відпустки, вихідні та лікарняні вчителів. Які зміни та обмеження ввели? Які гарантії мають педагоги? Чи будуть додаткові вихідні на Трійцю?

До війни планувалося, що 2 травня школи не будуть працювати, бо це неробочий день. Адже якщо свято припадає на суботу чи неділю, вихідний буде перенесено на найближчий робочий день. А 9 травня мали традиційно відпочивати. Втім, під час воєнного стану офіційних святкових та неробочих днів немає. Також не скорочується робочий день напередодні свят. За згаданим законом, тимчасово призупинено дію статті 73 Кодексу законів про працю України (КЗпП).

Наприклад, 13 червня мав би бути неробочим днем, бо це найближчий день до Трійці, яка припадає на неділю. Але якщо війна ще триватиме, у цей день також працюватимемо.

Якщо є така потреба, шестиденний робочий тиждень встановлюється роботодавцем за рішенням військового командування.Тривалість щотижневого відпочинкуможуть скоротити до одного дня. Таке зазвичай стається, якщо діяльність стосується саме відвернення або ліквідації наслідків бойових дій. Утім, під час війни за статтею 3 Закону №2136 будь-яких працівників можуть перевести на таку роботу, не обумовлену трудовим договором, навіть без згоди. Два винятки: якщо стан здоров'я не дозволяє працювати на такій роботі і не може йтися про переведення туди, де тривають активні бойові дії. Але йдеться про виключні ситуації, а не про введення шестиденки для того, скажімо, щоб надолужити навчальний процес.

Так, і необмежено. За статтею 26 Закону "Про відпустки" відпустки без збереження заробітної плати зазвичай надаються на термін, не більше 15 календарних днів на рік. Але цей пункт скасовано на час війни частиною 3 статті 12 згаданого закону, який регулює трудові відносини на час воєнного стану. Тепер строк такої відпустки не обмежений.

Тож учителів змусять написати відпустки власним коштом на літні канікули?
Ні, вчителі мають працювати та отримувати зарплатню. Писати заяву на відпустку без збереження заробітної плати вчителю не варто, якщо в нього самого немає такої потреби. Адже потім неможливо довести, чи був примус. На жаль, скарги на такі непоодинокі випадки надходять до Міністерства освіти. МОН довелося навіть розіслати лист від 28 лютого 2022 року № 1/3292-22 про заборону керівникам органів управління освітою та/або керівникам закладів освіти примушувати педпрацівників писати такі заяви.

А що таке призупинення трудового договору?
Це нове поняття, введене за часів війни (частиною 1 статті 13 Закону №2136). Це тимчасове припинення роботодавцем забезпечення працівника роботою і тимчасове припинення працівником виконання роботи. Оголосити його можна лише у період дій воєнного стану. Йдеться, звісно, не про звільнення. Трудові відносини відновлюються, щойно це можливо, робоче місце зберігається за людиною.

Чим це відрізняється від простою?
Простій має бути оформлено за всіма правилами, наказом, під розпис працівника. Призупинення за виняткових обставин можна оголосити через електронну пошту або месенджер. А паперові варіанти (або електронні з електронним підписом) оформити пізніше, за першої можливості.

Також під час простою працівникам сплачують не нижче двох третин ставки. А під час призупинення, як і під час відпустки без збереження заробітної плати, вчитель нічого не отримує.

То відпустка за власний рахунок і призупинення трудового договору це те саме?
Ні, відпустка не дає взагалі ніяких перспектив. А під час призупинення трудового договору їх дві. По-перше, після війни отримати грошову компенсацію (відшкодування зарплати та інших виплат). Такі виплати покладаються на державу-агресора, що розв'язала війну з Україною. По-друге, якщо вчитель виїхав у інший регіон країни, він може зареєструватися як внутрішньо переміщена особа (ВПО) та влаштуватися працювати повний робочий день як сумісник.

Не обов'язково звертатися до того лікаря, з якими була укладена декларація. Електронний лікарняний у разі потреби формує той лікар, до якого за новим місцем проживання звернувся хворий. Перевірити інформацію керівник школи зможе будь-коли у Електронному реєстрі листків непрацездатності, пояснює Фонд соціального страхування України.

Як отримати виплати за лікарняним, якщо школа на території бойових дій?
Якщо через це роботодавець не може призначити виплати у визначені терміни, треба звернутися до найближчого відділення Фонду соціального страхування України. Треба надати копію паспорта, номер електронного лікарняного та реєстраційний номер картки платника податків. Також можна додати документи про статус ВПО, довідку про розмір заробітної плати.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Аліна Мірошнікова

# data[].attributes.attachment_link.title
Відпустка, вихідні та лікарняні вчителя під час воєнного стану: усі зміни та обмеження

# data[].attributes.attachment_link.description
Усі ми звикаємо жити в умовах та обмеженнях воєнного стану. "Освіторія" зібрала відповіді на найпоширеніші запитання про відпустки, вихідні та лікарняні вчителів. Які зміни та обмеження ввели? Які гарантії мають педагоги? Чи будуть додаткові вихідні на Трійцю? До війни планувалося, що 2 травня школи не будуть працювати, бо це неробочий день.

# data[].attributes.headline
Про оплату праці працівників закладів освіти

# data[].attributes.subject
Про оплату праці працівників закладів освіти

# data[].attributes.headline
«Війна нашими медіаочима»: конкурс медіатворчості для освітян, учнів та студентів 

# data[].attributes.subject
«Війна нашими медіаочима»: конкурс медіатворчості для освітян, учнів та студентів 

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - «Війна нашими медіаочима»: конкурс медіатворчості для освітян, учнів та студентів

# data[].attributes.attachment_link.description
Для освітян, учнів та студентів Міністерство освіти і науки спільно з Академією української преси оголосило конкурс медіатворчості «Війна нашими медіаочима».

# data[].attributes.headline
Медіаосвіта в умовах воєнних дій

# data[].attributes.subject
Медіаосвіта в умовах воєнних дій

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Міністерство освіти і науки спільно з Академією української преси запрошує педагогів до участі в розробленні уроків, вправ і методичних матеріалів, в які інтегровані елементи медіаграмотності.

інструменти медіаграмотності, верифікації контенту та інформаційної безпеки у воєнний час (критичне мислення, фактчекінг, аналіз джерел тощо) задля розпізнавання маніпуляцій та пропаганди;

практичні заняття з декодування фейків та маніпулятивної інформації.

Заняття/вправи можуть бути створені у формі конспекту лекції, квізу, вікторини тощо.

Найкращі 10 робіт відзначать авторськими гонорарами.

Матеріали необхідно подати за , більше інформації за посиланням .

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Медіаосвіта в умовах воєнних дій

# data[].attributes.attachment_link.description
Міністерство освіти і науки спільно з Академією української преси запрошує педагогів до участі в розробленні уроків, вправ і методичних матеріалів, в які інтегровані елементи медіаграмотності. інструменти медіаграмотності, верифікації контенту та інформаційної безпеки у воєнний час (критичне мислення, фактчекінг, аналіз джерел тощо) задля розпізнавання маніпуляцій та пропаганди; практичні заняття з декодування фейків та маніпулятивної інформації.

# data[].attributes.headline
Ідеї ​​для ігор, у які можна грати в укритті

# data[].attributes.subject
Ідеї ​​для ігор, у які можна грати в укритті

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Нам важливо пам'ятати, що аудіальний канал сприйняття під час гулу сирен особливо навантажений - треба його "зайняти". А під час стресу ігри дітей можуть стати "регресивними" - старші можуть знову грати в ігри малюків.

1. Співати гуртом.

2. Кричати кричалки проти утіпутіна та російської армії.

3. Слухати в навушниках аудіоказки та музику.

4. Узяти із собою гітару, влаштувати для всіх концерт.

ТІЛО

1. Пластилін (зараз ліпити може бути ефективніше, ніж малювати). Сьогодні донька ліпила утіпутіну, танк, війська.

2. За можливості взяти із собою подушки, щоби зробити будиночок.

3. Нитки, щоби довкола себе "прокреслити" коло безпеки.

4. Орігамі.

5. Кінетичний пісок.

6. Робити мотанки з хусточок та роздавати дітям в укритті.

7. Вчитися жонглювати.

8. Чарівні дотики - уявити, що тіло - музичний інструмент. Кожна частина тіла видає свій звук. Торкатися долонькою, а дитина співає, мукає, кукурікує та інше.

9. Я - тварина. Показати жестом, позою, звуками тварину. Другий партнер із гри відгадує. (Образ тварини завжди "про життєвість".)

10. Видувати мильні бульбашки.

11. Докричатися до Місяця. Уявити, що треба крикнути послання космонавтам чи інопланетянам. Можна кричати з різних кутів кімнати одне одному, можна спрямовувати звук далеко-далеко.

12. Вдихнути хмару. Уявити, що вдихнули хмару й видихнути її зі звуком, можна з грозою і блискавкою (тупаючи ногами).

13. Погода. Можна йти, можна стукати подушечками пальців (краще нігтями): спочатку сонечко й легкий вітер (йдемо - стукаємо повільно, м'яко й тихо), потім вітер міцнішає, починається дощ (йдемо швидше й тупотимо). Дощ посилюється - тупотимо сильніше, злива - стрибаємо, гроза-ураган - стрибаємо, дуємо і кричимо; вітер заспокоюється, дощ вщухає - поступово йдемо тихіше й повільніше. Закінчуємо "хорошою погодою".

14. Клац-клац. Клацати зубами, ніби від холоду, потім показувати зуби, як мавпочки, шкіритися й гарчати, як тигри. Після цього перетворитися на людей.

15. Лети! Дмухати одне на одного, як на перо. Дозволити собі подути на батька чи мати, щоби "здути" його / її з місця.

16. Товкалки. "Відштовхнути повітряною хвилею" батька чи мати (партнера з гри), зробивши жест руками. Батько чи мати "відлітає" від дитини.

17. Подушковий бій.

18. Борці сумо. Засунути подушку під футболку і штовхатися, подушка пом'якшуватиме удар.

19. Рвати папір, а потім зібрати з уривків колаж.

20. Шкрябалки та дряпалки. Нігтями "прошкрябати" малюнок у тісті, у фользі, у крупі. У пакет, що закривається, залити фарбу, дитина подушечками пальців і нігтями продряпує візерунки.

21. Боулінг. Збивати будь-які предмети (дозволити порушити порядок).

22. Злий бобер. Придумати злу тварину й поводитися так, як, нам здається, вона може поводитися. Потім перетворитися на добру тварину. Потім - на людину.

23. Випустити пазурі. Показати, як тигреня шипить і показує пазурі, коли хоче захиститися. Потім перетворитися на людину.

24. У ціль. Зім'яти в руках папір і, як м'ячиком, потрапити в ціль.

25. Кричати в "мішок для крику". Або в склянку.

26. Бодалки "так-ні". Бодитися руками чи головою, говорячи за порядком "так" чи "ні".

НАСТІЛЬНІ ІГРИ

1. Шахи - шашки.

2. Причому шашки збивати щиглями (нам потрібні "агресивні дії").

3. Будь-які настілки.

4. Карти.

5. Чим простіша (тупіша) гра, тим краще

6. Розставляти доміношки та влаштовувати "ланцюгову реакцію"

МАЛЮВАТИ

1. Мандали, будиночки, веселки

2. Мрію

3. Найбезпечніше, захищене місце

4. Те, що хочеться робити одразу після війни

5. Розмальовки

6. Ангелів

ІГРИ ЗІ СЛОВАМИ

Мене діти в укритті навчили гри "Запитання": один гравець ставить запитання - другий має відповісти на нього теє запитанням - гра йде доти, доки хтось скаже речення без запитання.

(Наприклад: Ти їв сьогодні? - А чому ти цікавишся? - Хіба це секретне запитання? Тощо.)

1. Чотири слова (дітям від 8 років можна запропонувати і 5-6 слів). Обираємо 4 абсолютно не пов'язані між собою слова. Використовуючи їх, кожен складає невелику розповідь.

2. Багато слів. Обираємо велике слово. З його букв кожен на своєму аркуші складає та записує багато маленьких. (Діти можуть спочатку бути в команді з дорослими, а потім вони швидко стають самостійними гравцями.)

3. Малювання словом. Обираємо "складне" для дитини слово, яке важко писати або вимовляти. Вигадуємо, що саме малюватимемо. Наприклад, намалювати фігурку кота, використовуючи лише загадане слово (пишемо його багато разів у різних площинах)

4. Навпаки. Говорити слова навпаки, не записуючи їх. (Наприклад: чайник - кинйач, стіна - анітс...)

5. Написати в різнобій на аркуші літери, з'єднувати літери лініями в слова.

6. Покажи слово. Один гравець загадує слово й показує його пантомімою.

7. Я загадав. Розповісти про загадане слово, не називаючи його (наприклад: "Я загадав - білий, холодний, скрипить під ногами, тане...")

8. У моєму дитинстві ця гра називалася "Індукція - дедукція". Гравець загадує предмет. Інші мають його вгадати, ставлячи запитання, на які він може відповісти тільки "так" або "ні" (з дитиною ми починали із загадування тварин та частин тіла).

9. Остання літера. Кожен гравець каже слово, яке починається на останню літеру попереднього слова.

10. Рима. Називаємо чотири (або два) випадкових слова, на які шукаємо риму або з якими вигадуємо чотиривірші.

11. Літера. Називаємо слова лише на задану букву. (Варіант для дорослих: предмети на загадану літеру, які можна покласти в трилітрову банку.)

12. Шукаємо подібне. Називаємо два випадкові слова - чим вони можуть бути об'єднані?

13. Чарівна мова. Для дітей, які навчаються розбивати слова на склади. Розмовляємо, перед кожним складом додаючи зайвий склад (жи, ма, хрю...).

14. Нісенітниця. Говоримо початок речення, до якого потрібно вигадати абсолютно "нісентне", нереальне продовження.

15. Казка. Складаємо казку - кожен каже по реченню.

16. Асоціації. Один гравець називає слово, наступний - свою асоціацію на це слово (дітям можемо пояснити: перше, що спадає на думку, коли чуєш слово).

17. Це слово вміє... Описуємо слово його "вміннями".

18. Картина. Називаємо слово, за порядком розповідаємо, яку "об'ємну" картину ми бачимо, коли вимовляємо це слово (наприклад, для одного гравця слово "чай" означає: сім'я сидить за столом і розмовляє, для іншого - чайну плантацію та збирачів чаю, для третього - стіл, накритий скатертиною, грає музика, для четвертого - людина сама стоїть біля вікна, насолоджуючись самотністю та чаєм.

19. Антоніми. Називаємо слова й шукаємо до них антоніми.

20. Слово, якого не існує. Вигадуємо слова, яких немає, і що вони могли б означати мовою інопланетян.

21. Тарабарська мова. Говоримо одне з одним тарабарською мовою, намагаючись за інтонацією вгадати, про що кожен говорить.

Ну й мультики та ігри в телефоні, у яких пущено в дію просторове сприйняття - на кшталт тетрісу.

Тримайтеся, дорогі! ❤️
Світлана Ройз, сімейна й дитяча психологиня Титульне фото: автор - pressmaster, Depositphotos

# data[].attributes.attachment_link.title
Ідеї ​​для ігор, у які можна грати в укритті | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Нам важливо пам'ятати, що аудіальний канал сприйняття під час гулу сирен особливо навантажений - треба його "зайняти". А під час

# data[].attributes.headline
“Гідність – одна з перших жертв війни”. Річард Бренсон та інші лідерки й лідери думок записують відео на підтримку українства за запрошенням освітян з EdCamp Ukraine

# data[].attributes.subject
“Гідність – одна з перших жертв війни”. Річард Бренсон та інші лідерки й лідери думок записують відео на підтримку українства за запрошенням освітян з EdCamp Ukraine

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
«Гідність – одна з перших жертв війни». Річард Бренсон та інші лідерки й лідери думок записують відео на підтримку українства за запрошенням освітян з EdCamp Ukraine

# data[].attributes.attachment_link.description
Річард Бренсон, британський підприємець, засновник корпорації Virgin Group, звернувся до українок і українців, щоби підтримати їхній спротив російській агресії. Записати

# data[].attributes.headline
Як розповісти іноземцям про війну в Україні: вчительський конструктор

# data[].attributes.subject
Як розповісти іноземцям про війну в Україні: вчительський конструктор

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Зображення: depositphotos.com

Говорити про війну в Україні - важлива місія для кожного з нас. Особливо необхідно розповідати про неї іноземцям, адже на інформаційному фронті агресор теж активно воює фейками та пропагандою. Це наш великий спільний внесок у перемогу.

Учителька історії та громадянської освіти Леся Юрчишин разом із "Освіторією" підготувала урок-презентацію. Це допоможе вам максимально чітко і коректно пояснити, чому українці і росіяни аж ніяк не братні народи, чому війна насправді почалась не 24 лютого і чому будь-які поступки агресору лише сприятимуть його подальшій агресії.

Нижче - посилання на презентацію англійською мовою та короткі методичні рекомендації з її використання.
ЗАВАНТАЖИТИ ПРЕЗЕНТАЦІЮ

Є кілька варіантів, як можна достукатися до іноземних школярів.

1. Офлайн. Якщо ви виїхали закордон і маєте доступ до школи там. Наприклад, ваша дитина розпочала у ній навчання. Або ви тимчасово працюєте в українській школі закордоном. Тоді попросіть адміністрацію школи та педагогів дозволити вам провести урок про Україну.

2. Онлайн через колег закордоном. До 24-го лютого у багатьох з вас була можливість працювати із колегами по всьому світу онлайн та офлайн. Можливо, ви обмінювалися досвідом цілими класами. Попросіть у ваших закордонних колег виділити для вас урок, щоб розказати про війну.

3. Офлайн та онлайн у будь-який інший доступний спосіб.

Насамперед запитайте свою аудиторію: що взагалі знаєте про Україну та українців? Окрім того, що там зараз триває війна?

Швидше за все, вже на цьому етапі ви почуєте якісь усталені уявлення про СРСР, "братні народи" та інше. Зможете окремо підкреслити якісь когнітивні упередження під час презентації.

Якщо в аудиторії був якийсь позитивний досвід спілкування з українцями - вони цим поділяться. Це створить хорошу дружню атмосферу.

Якщо ж щось негативне - Чорнобиль, корупція, негативний досвід спілкування - також добре, щоб аудиторія озвучила такі речі зразу і вони не "висіли" невисловленими впродовж усієї зустрічі.

Подібні швидкі зрізи зручно робити за допомогою онлайн-застосунків на зразок MentiMetr.

Ми підготували парочку перших слайдів, для того, щоб показати і місце Україні в Європі (територія, населення), і полікультурність українців, і наші здобутки на міжнародній арені.

Історія успіху етнічної кримської татарки, яка є громадянкою України - хороший приклад толерантності, взаємоповаги та є перший місточок до "кримського питання".

Основне інформаційне повідомлення рекомендуємо побудувати у формі мінілекції, тримаючи у фокусі такі ключові посили:

геном України: "воля", свобода - прагнення і боротьба за них прослідковується упродовж усіх століть;

давність українського народу та спадкоємність державницьких традицій (тризуб, синьо-жовта барва);

три великі спроби нападу на наші території та переписування історії: Московська/Російська імперія, СРСР, сучасна російська федерація;

спільна боротьба з іншими країнами Європи проти єдиного ворога (робимо відповідні акценти залежно від того, у якій країні проводите зустріч/презентацію);

максимальна підтримка українським населенням ідеї проголошення незалежності України у 1991 році;

боротьба за свої права як традиція модерної історії України - революція на граніті, Помаранчева революція, Революція Гідності.

Важливо шукати точки дотику з історією тих країн, у яких ви проводитимете зустріч.

Дискусію/обмін думками з аудиторією можна побудувати навколо питань:

"Хто вчиняє усі ці злочини? путін особисто? Чому саме така людиноненависницька тактика у звичайних військових, пересічних росіян - так званих "ordinary men"? Для ширшого розуміння теми пропоную ознайомитися із книгою " Банальність зла. Суд над Айхманом в Єрусалимі" Ханни Арендт.

Блок Inner Glance (фотографії з сучасних подій) можна обговорити таким чином: про що вони, який посил несуть, які емоції викликають? Список фото:

фото військового, що несе немовля;

фото жінки, яка рятує тварин;

фото людей в тимчасовій окупації, які вийшли на український мітинг;

фото мега стійкої шафки з фігуркою півника, яка стоїть попри все;

Розкажіть історію фото, проведіть ключовою ниткою загальнолюдські цінності, гуманність та підтримку один одного, стійкість у боротьбі за праве діло.

Особливу увагу приділіть обговоренню способів допомоги і чому важливо об'єднуватись тут і зараз, чому війна проти України - це ще й війна проти усього світу.

І наостанок кілька рекомендацій для підсумків:

Залиште час на сесію Питання/Відповіді. Подумайте, чим ви готові поділитися зі своєї особистої історії/переживань чи історій рідних/близьких.

Не бійтесь сказати, якщо щось для вас особисто є дуже болючим, і ви ще не "зцілились" настільки, щоб можна було про це говорити.

Порекомендуйте одразу ж перевірені сайти, звідки можна читати про події України від українців, а також - де можна знайти такі особисті історії. Вони є у презентації.

Проведіть рефлексію зустрічі.

Ось кілька способів для її проведення:

спільно переглянути якесь із підібраних відео та обговорити його;

попросіть почергово у спільному/загальному колі озвучити свої думки/враження від зустрічі. Якщо аудиторія велика - зробіть це з допомогою онлайн-застосунку, зачитайте кілька думок, дозвольте охочим висловитись вголос. Під час написання такого фідбеку можна фоном включити якусь із запропонованих пісень;

Не забудьте зробити спільне фото, виставте його в соцмережі під хештегом, затегніть людей на фото, заохочуйте їх поділитись враженнями на особистих сторінках для максимального залучення та просвіти усієї аудиторії.
ЗАВАНТАЖИТИ ПРЕЗЕНТАЦІЮ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Леся Юрчишин

# data[].attributes.attachment_link.title
Як розповісти іноземцям про війну в Україні: вчительський конструктор

# data[].attributes.attachment_link.description
Говорити про війну в Україні - важлива місія для кожного з нас. Особливо необхідно розповідати про неї іноземцям, адже на інформаційному фронті агресор теж активно воює фейками та пропагандою. Це наш великий спільний внесок у перемогу. Учителька історії та громадянської освіти Леся Юрчишин разом із "Освіторією" підготувала урок-презентацію.

# data[].attributes.headline
Український виробник обладнання для закладів освіти надає вчителям, учням та їхнім батькам вільний доступ до свого програмного продукту 

# data[].attributes.subject
Український виробник обладнання для закладів освіти надає вчителям, учням та їхнім батькам вільний доступ до свого програмного продукту 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Компанія EdPro надає змогу вчителям, учням та їхнім батькам безоплатно користуватися програмним продуктом mozaBook, а також доданими до нього понад 220 підручниками.

Застосунок можна використовувати як онлайн, так і офлайн, попередньо завантаживши необхідний контент. Програмне забезпечення mozaBook надає можливість учителям проводити дистанційне навчання, а учням працювати вдома. Вміст системи Mozaik інтегрується з такими застосунками, як ZOOM, Google Classrooms тощо.

Застосунок mozaBook містить програму для вчителя, що дозволяє не тільки працювати з готовими електронними підручниками, а також використовувати наявний мультимедійний контент для створення власного конспекту уроку або електронного підручника.

Медіабібліотека mozaBook - невичерпне джерело навчальних матеріалів: інтерактивних елементів, зображень, аудіо, текстів, таблиць, презентацій, відео та PDF.

За потреби компанія проводить навчання з використання застосунку в закладах освіти. Відео з рекомендаціями розміщено у вільному доступі на YouTube-каналі компанії.

Вчителі, які створюють відеоуроки, можуть отримати консультацію від тренера освітніх проєктів компанії EdPro, Diamond mozaLearn ICT Expert - Дмитра Галька (тел. 0913009541) та старшої викладачки кафедри ПМОТ Київського університету імені Бориса Грінченка Вікторії Косик (тел. 0509083964).

Завантажити програму mozaBook можна за посиланням після логування користувача на .

Освітяни, учні та батьки можуть відкривати навчальні матеріали на сайті ua.mozaweb, у програмі mozaBook на ОС Windows чи в мобільних додатках на Android.

Нагадаємо, український онлайн-заклад "Школа з собою" пропонує послуги учням та батькам.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Український виробник обладнання для закладів освіти надає вчителям, учням та їхнім батькам вільний доступ до свого програмного продукту

# data[].attributes.attachment_link.description
Компанія EdPro надає змогу вчителям, учням та їхнім батькам безоплатно користуватися програмним продуктом mozaBook, а також доданими до нього понад 220 підручниками. Застосунок можна використовувати як онлайн, так і офлайн, попередньо завантаживши необхідний контент. Програмне забезпечення mozaBook надає можливість учителям проводити дистанційне навчання, а учням працювати вдома.

# data[].attributes.headline
Поради від захисника України

# data[].attributes.subject
Поради від захисника України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Міністерство освіти і науки розробило інформаційний комікс для дітей у воєнний стан - це збірка інформаційних порад для дітей та їхніх близьких.

"Через воєнні дії в Україні сьогодні діти позбавлені спокою, вільного неба над головою, а також навчання. Щоб допомогти найменшим українцям емоційно у найважчі хвилини війни та підтримувати патріотичний дух нашої нації МОН представляє авторитетні поради від захисника України", - зазначив Міністр освіти і науки Сергій Шкарлет.

Продовжуємо публікувати поради для дітей та їхніх близьких у межах інформаційного коміксу під час воєнного стану в нашій державі.

Порада № 1 "Головний скарб для України!"
Порада № 2 "Запорука гарного самопочуття" Порада № 3 "Спитай у батьків, чим допомогти та яку користь ти можеш принести зараз для родини" Порада № 4 "Бути уважним!" Порада № 5 "Навчання - твоя найбільша допомога!" Порада № 6 "Разом зі своїм документом завжди тримай при собі листок з ім'ям, прізвищем і номерами телефонів рідних" Порада № 7 "Обережно стався до почутого та побаченого - наступна порада." Порада № 8 "На вулиці не відставай від дорослих. Будь слухняним і пильним. Якщо хтось запитує тебе про щось - передавай запитання дорослим." Порада № 9 "Якщо тобі страшно - говори з дорослими" Порада № 10 "Сьогодні, незважаючи на теплу погоду, рекомендує залишатися у захищеному місці" Порада № 11 "Бути обережним з повідомленнями, які приходять на телефон, адже вони можуть бути небезпечними" Порада № 12 "Не забувайте мріяти, адже саме мрії допоможуть побороти страх і тривогу" Порада № 13 "Прислухатися один до одного та не сперечатися" Порада № 14 "Перебуваючи у безпечному місці з дорослими, саме час навчатися новим здібностям, а також вдосконалити уже здобуті навички й уміння" Порада № 15 "Якщо ти злякався - це нормально. Поговори про це з дорослими, а також намалюй свій страх чи те, що тебе злякало" Порада "А чи знаєте ви, хто такий волонтер?" "А ви знали, що людей, які безкорисливо допомагають, називають "янголами за покликом серця"?" "Чим займаються волонтери під час війни" "Волонтер ділиться слушною порадою про добро та зло" "Як потрібно ставитись до домашніх улюбленців. Адже вони зараз, як ніколи, потребують догляду і піклування!" "Ми творимо добро своїми руками. Не тримайте образи та непорозуміння. Усміхнися близьким, друзям і тим, хто поруч, адже саме в такий спосіб ти даруєш частинку тепла й доброти" "Намалюй, будь ласк, яким ти уявляєш добро" "Ніколи не лінуйся робити добро. Намагайся бути веселим, радісним, чемним і слухняним. Навчатися, розвиватися та зростати добрим українцем - це той фронт, який ти оберігаєш" Сьогодні Захисник України прощається з волонтером, адже мусить продовжувати робити добрі справи. "Дякую вам, що уважно мене слухали. Так, я мушу їхати до родини, якій потрібні ліки. А ти поміркуй про добрі справи, адже робити добро - обов'язок кожного з нас, домовилися?"

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Поради від захисника України: МОН розробило інформаційний комікс для дітей у воєнний стан

# data[].attributes.attachment_link.description
Міністерство освіти і науки розробило інформаційний комікс для дітей у воєнний стан - це збірка інформаційних порад для дітей та їхніх близьких. "Через воєнні дії в Україні сьогодні діти позбавлені спокою, вільного неба над головою, а також навчання.

# data[].attributes.headline
Захисник України знайомить дітей із пілотом

# data[].attributes.subject
Захисник України знайомить дітей із пілотом

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Сьогодні, 27 квітня 2022 року, в межах інформаційного коміксу для дітей у воєнний стан захисник України знайомить читачів із пілотом.

У попередніх ілюстраціях захисник України давав мудрі поради, а про добро розповідав волонтер.

Розроблений МОН онлайн-комікс - це збірка ілюстрованих інформаційних порад для дітей та їхніх близьких, що допоможуть найменшим українцям у найважчі хвилини війни, а також збережуть патріотичний дух.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Захисник України знайомить дітей із пілотом - МОН продовжує інформаційний комікс для дітей у воєнний стан

# data[].attributes.attachment_link.description
Сьогодні, 27 квітня 2022 року, в межах інформаційного коміксу для дітей у воєнний стан захисник України знайомить читачів із пілотом. У попередніх ілюстраціях захисник України давав мудрі поради, а про добро розповідав волонтер. Розроблений МОН онлайн-комікс - це збірка ілюстрованих інформаційних порад для дітей та їхніх близьких, що допоможуть найменшим українцям у найважчі хвилини війни, а також збережуть патріотичний дух.

# data[].attributes.headline
Мала академія наук України презентує проєкт «Лекції майбутнього» 

# data[].attributes.subject
Мала академія наук України презентує проєкт «Лекції майбутнього» 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Мала академія наук у партнерстві з Посольством України в США підготували серію безоплатних лекцій для здобувачів освіти, їхніх батьків і освітян. До проєкту вже долучилися 30 Нобелівських лауреатів, які проведуть онлайн-лекції для українців у травні.

Під час відвідування лекцій усі охочі зможуть дізнатися про обробку інформації, каталіз, корпоративну соціальну відповідальність, принципи роботи ООН і Ради безпеки, хворобу Паркінсона, космічний телескоп Вебба, персоналізовану медицину, чорні діри та роботу Великого адронного колайдера.

Крім цього, слухачі матимуть шанс дізнатися про лайфхаки, які допомогли спікерам стати науковцями-інфлюенсерами.

Реєстрація та розклад за посиланням.

Лекції проводяться англійською мовою, проте слухачі зможуть обрати український синхронний переклад, який забезпечує Київський національний університет імені Тараса Шевченка.

Нагадаємо, для учнів профтехів України та Фінляндії проведуть серію заходів "Відкрите освітнє кафе".

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Мала академія наук України презентує проєкт "Лекції майбутнього"

# data[].attributes.attachment_link.description
Мала академія наук у партнерстві з Посольством України в США підготували серію безоплатних лекцій для здобувачів освіти, їхніх батьків і освітян. До проєкту вже долучилися 30 Нобелівських лауреатів, які проведуть онлайн-лекції для українців у травні.

# data[].attributes.headline
Безпека, навчання, здоров’я: 13 корисних чат-ботів під час війни

# data[].attributes.subject
Безпека, навчання, здоров’я: 13 корисних чат-ботів під час війни

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
@EducationUaBot
Його розробила команда Міністерства освіти і науки України за підтримки Швейцарії у партнерстві зі Швейцарсько-українським проектом DECIDE.

У чат-боті EducationUaBot можна знайти необхідну інформацію про:

пошук садочка, школи або коледжу за кордоном;

онлайн-навчання в Україні;

відновлення особистих документів про освіту;

продовження викладання та роботи під час війни.

Крім того, за допомогою чат-бота можна дізнатися про повернення до навчання незалежно від місця перебування.
@odukraine_bot
Тут пропонують травмофокусовану терапію для людей, чиє життя зазнало впливу війни або інших травматичних подій. Консультанти підготовлені за американськими стандартами Центру психологічного консультування і травмотерапії.
@poshukditei_bot
Бот створено для спрощення процедури подання відомостей про дитину, яка зникла безвісти. Уся отримана інформація буде офіційно зареєстрована і ретельно перевірена працівниками поліції. Чат-бот запроваджено Управлінням ювенальної превенції Національної поліції України.
@dytyna_ne_sama_bot
Чат-ботом можуть скористатися охочі прихистити дитину у своїй сім'ї, люди, які загубили дитину чи які бачать самотню дитину. Чат-бот розроблений Офісом Президента разом із Мінсоцполітики та ЮНІСЕФ для допомоги дітям в умовах війни.
@likar_chat_bot
Цей чат-бот - джерело інформації про правила поведінки під час авіанальоту або артобстрілу. Тут можна знайти правила першої домедичної та медичної допомоги, дізнатися про симптоми, можливий діагноз та лікування, дозування ліків та розшифровку аналізів, якщо зараз відвідати лікаря неможливо, або отримати будь-яку медичну допомогу.

У випадку, якщо інформації від чат-бота недостатньо, ви зможете отримати пораду лікаря онлайн або в офлайн-режимі, у т.ч. з приводу COVID-19.

@KatryaBot - чат-бот Баби Катрі, який допоможе вивчити наголоси і підготуватися до іспиту.

@HNEU_ZNO_math_bot - бот допоможе підготуватися до математики;

@ZNO_Math_bot - ще один бот-тренажер з математики;

@calcznoobot - тренажер з української мови;

@ZNO_ULit_bot - тести з української літератури;

@ZNO_Hist_bot - бот з питаннями з історії України;

@ZNO_Hist_persons_bot допоможе вивчити відомих персоналій;

@ZNO_Hist_dates_bot допоможе запам'ятати дати.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Смолько Анна

# data[].attributes.attachment_link.title
Безпека, навчання, здоров'я: 13 корисних чат-ботів під час війни

# data[].attributes.attachment_link.description
@EducationUaBot Його розробила команда Міністерства освіти і науки України за підтримки Швейцарії у партнерстві зі Швейцарсько-українським проектом DECIDE. У чат-боті EducationUaBot можна знайти необхідну інформацію про: пошук садочка, школи або коледжу за кордоном; онлайн-навчання в Україні; відновлення особистих документів про освіту; продовження викладання та роботи під час війни.

# data[].attributes.headline
Відома викладачка розповість, як навчати під час війни

# data[].attributes.subject
Відома викладачка розповість, як навчати під час війни

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Одна з найкращих світових викладачок Барбара Оуклі поділиться порадами з українськими освітянами, як навчати дітей у стресових умовах війни. Охочі зможуть отримати сертифікат.

Вебінар відбудеться 3 травня, 18:00.

Доступ безкоштовний, за реєстрацією.

Дитяча психіка - найвразливіша! Діти добре відчувають будь-які зміни у поведінці дорослих, навіть якщо ті вдають, що нічого не відбувається. Війна, тривожні сирени, вибухи, постріли. Як ефективно навчати дітей в таких умовах? Чи це взагалі можливо?

Вже 3 травня одна з найкращих викладачок світу Барбара Оуклі поділиться порадами з українськими освітянами.

Усі учасники матимуть можливість отримати сертифікат!

На вебінарі ви дізнаєтеся:

Як ефективно навчати дітей під час війни?;

Як впоратися із наслідками травматичних подій?;

Які є способи для покращення поганого настрою учнів?;

Як працювати із погіршенням когнітивних навичок дітей після стресових ситуацій?

Треба обов'язково зареєструватись за посиланням.

Барбара Оуклі - філологиня та професорка інженерних наук. Її онлайн-курс Learning how to learn прослухали понад 4 мільйони осіб, а її книжки із практичними порадами ефективного навчання читають по всьому світу.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Редактор новин

# data[].attributes.attachment_link.title
Відома викладачка розповість, як навчати під час війни - новини освіти | "Освіторія"

# data[].attributes.attachment_link.description
Одна з найкращих світових викладачок Барбара Оуклі поділиться порадами з українськими освітянами, як навчати дітей у стресових умовах війни. Охочі зможуть отримати сертифікат. Вебінар відбудеться 3 травня, 18:00. Доступ безкоштовний, за реєстрацією. Дитяча психіка - найвразливіша! Діти добре відчувають будь-які зміни у поведінці дорослих, навіть якщо ті вдають, що нічого не відбувається.

# data[].attributes.headline
Як навчитися бути вдячним: 5 вправ, які допоможуть підняти настрій у часи війни

# data[].attributes.subject
Як навчитися бути вдячним: 5 вправ, які допоможуть підняти настрій у часи війни

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Катерина Кисельова

# data[].attributes.attachment_link.title
Як навчитися бути вдячним: 5 вправ, які допоможуть підняти настрій у часи війни

# data[].attributes.attachment_link.description
Як часто протягом дня ви відчуваєте тривожність, напруженість, фрустрацію? Чи маєте звичку прислухатися до себе, помічати свої почуття і називати їх? Звучить досить просто, а насправді це дієвий перший крок до емоційного здоров'я. Кріста Тінарі, освітянка та експертка із соціально-емоційного й етичного навчання, під час онлайн-EdCamp поділилася практичними вправами, які допоможуть дорослим і дітям розвивати внутрішню стійкість та співпереживання в часи кризи.

# data[].attributes.headline
Методичний посібник «ПСИХОСОЦІАЛЬНА ПІДТРИМКА В КРИЗОВІЙ СИТУАЦІЇ»

# data[].attributes.subject
Методичний посібник «ПСИХОСОЦІАЛЬНА ПІДТРИМКА В КРИЗОВІЙ СИТУАЦІЇ»

# data[].attributes.attachment_link.title
Посібник. Психосоціальна підтримка в кризовій ситуації

# data[].attributes.headline
 Довідник контактів і установ для тих, хто потребує допомоги

# data[].attributes.subject
 Довідник контактів і установ для тих, хто потребує допомоги

# data[].attributes.headline
Упровадження безпеки руху на велосипеді у шкільну освіту: ІМЗО та U-Cycle підписали меморандум про співпрацю 

# data[].attributes.subject
Упровадження безпеки руху на велосипеді у шкільну освіту: ІМЗО та U-Cycle підписали меморандум про співпрацю 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Задля інтеграції навчання з безпеки руху в українську шкільну освіту ДНУ "Інститут модернізації змісту освіти" і U-Сycle (ГО "Асоціація велосипедистів Києва") підписали меморандум про співпрацю строком на один рік.

Партнерська співпраця дозволить розробити національну політику про освіту з безпеки дорожнього руху для ЗЗСО, сприятиме підготовці навчальних матеріалів, а також запровадженню навчання веломенторів серед поліцейських, вчителів та велоактивістів для реалізації пілотної кампанії "Велосипедом до школи". Ці заходи сприятимуть ефективному захисту дітей та підлітків на велосипедах та розвитку сталої міської мобільності для українських міст та громад.

U-Cycle (ГО "Асоціація велосипедистів Києва") - експертна громадська організація, яка з 2007 року адвокатує велоінфраструктуру, популяризує велотранспорт і підвищує безпеку руху в Україні. У партнерстві з ChildFund Deutschland за фінансової підтримки Федерального міністерства економічного співробітництва та розвитку Німеччини U-Cycle реалізує проєкт "Впровадження освіти з безпеки руху на велосипеді в українських школах. Сприяння сталій мобільності та покращенню безпеки дорожнього руху для дітей та молоді в Україні". У межах цього проєкту експерти U-Cycle розробляють навчальну програму для учнів 1-12 класів ЗЗСО.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Упровадження безпеки руху на велосипеді у шкільну освіту: ІМЗО та U-Cycle підписали меморандум про співпрацю

# data[].attributes.attachment_link.description
Задля інтеграції навчання з безпеки руху в українську шкільну освіту ДНУ "Інститут модернізації змісту освіти" і U-Сycle (ГО "Асоціація велосипедистів Києва") підписали меморандум про співпрацю строком на один рік. Партнерська співпраця дозволить розробити національну політику про освіту з безпеки дорожнього руху для ЗЗСО, сприятиме підготовці навчальних матеріалів, а також запровадженню навчання веломенторів серед поліцейських, вчителів та велоактивістів для реалізації пілотної кампанії "Велосипедом до школи".

# data[].attributes.headline
В Україні запустили унікальну програму для психологічної підтримки в міні-групах 

# data[].attributes.subject
В Україні запустили унікальну програму для психологічної підтримки в міні-групах 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
21 квітня 2022 року розпочався набір лідерів груп для участі в програмі психологічної підтримки "Час поговорити".

Головна мета навчального проєкту - взаємна психологічна підтримка та допомога під час воєнних дій для трьох груп українців: освітян, батьків і волонтерів. Згодом навчання буде відкрито й для інших категорій.

Кожна міні-група складатиметься з 6-8 людей на чолі з лідером. Навчання лідерів відбуватиметься в онлайн-форматі, а міні-групи можуть проводитися як онлайн, так і офлайн.

Навчання та участь у проєкті безоплатні.

Наразі відкрито прийом від освітян, батьків і волонтерів, які хочуть взяти участь у якості лідерів груп, а згодом розпочнеться й набір учасників.

Докладніше про проєкт читайте на сторінках Instagram і Facebook. Додаткову інформацію можна отримати написавши листа на електронну скриньку timetotalk.ua@gmail.com.

Проєкт створила команда #stop_sexтинг, що від 2019 року працює у сфері освіти, безпеки та освітньо-інформаційних кампаній щодо захисту дітей у інтернеті.

Нагадаємо, освітня онлайн-платформа Prometheus запустила новий курс "Освіта для всіх: різноманітність, інклюзія та фізичний розвиток" із циклу "Нова фізична культура" Міжнародного благодійного фонду Parimatch Foundation Ukraine.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - "Час поговорити": в Україні запустили унікальну програму для психологічної підтримки в міні-групах

# data[].attributes.attachment_link.description
21 квітня 2022 року розпочався набір лідерів груп для участі в програмі психологічної підтримки "Час поговорити". Головна мета навчального проєкту - взаємна психологічна підтримка та допомога під час воєнних дій для трьох груп українців: освітян, батьків і волонтерів. Згодом навчання буде відкрито й для інших категорій.

# data[].attributes.headline
Підтримка дітей під час війни: яких помилок уникнути?

# data[].attributes.subject
Підтримка дітей під час війни: яких помилок уникнути?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Тему війни під час навчання обходити неможливо. До того ж - категорично не варто цього робити. Адже тепер це частина нашого життя. Саме тому варто знати, що можна і не можна розповідати дітям про війну. А ще - у чому полягає мистецтво підтримки і як уникнути помилок. Експертні поради ми занотовували з вебінару координаторки у Unique School Яни Хіжінської "Ефективне онлайн-навчання в умовах війни".

Уникати тему війни на уроках абсолютно не варто. Це частина нашої реальності. На якому б етапі зараз ви не були у шкільній програмі - це має стати складовою ваших уроків. Отож, якими саме принципами керуватися?

Пояснюйте згідно з віком. Давайте прямі та чіткі відповіді на запитання, не "прикрашайте" їх. Наприклад, що ми будемо робити із тисячами ворожих танків на нашій території? Відповідь: наші захисників знищать їх ось такою зброєю. На гарбуз вони не перетворяться.

Говоріть правду. Якщо ми щось не кажемо дітям - вони обов'язково це дофантазують. Зберігайте позитивну риторику (Ми переможемо!), але не обіцяйте, якщо не впевнені (але будуть втрати і певні труднощі).

Вчіться правильно підтримувати. Прийміть негативні емоції дитини і вчіться з ними працювати. Розповідайте про базові потреби людини, і чому ніхто не має їх порушувати.

Для цього варто виокремити, як виглядає підтримка. Підтримка - це фрази: "Я тебе чую/розумію/приймаю", "Я визнаю твої почуття/складну ситуацію", "Я готова бути з тобою поруч".

Не є підтримкою заперечення почуттів: "Все не так погано! І взагалі ти в безпеці!".

Щоб створити якісне безпечне середовище для дітей, скористайтеся цими ефективними кроками:

Допоможіть дитині прожити почуття, не знецінюйте їх. Проявляйте співчуття. Дайте дитині право на її почуття та емоції, підкажіть, що чуєте її. У цьому допоможуть такі слова: "Я повністю розділяю твої емоції/співчуваю/розумію твій біль" або "Мені дуже шкода, що це сталося".

Менше логіки - більше емпатії. Для проживання емоцій необхідний час, тому не треба радити дитині одразу шукати вище благо у стресовій ситуації. На цьому етапі не варто радити вчитись ставитися до всього спокійно і випромінювати світло та любов.

Не використовуйте заклик до сили. Для дитячої психіки слова "тримайся" та "зберись" можуть дати зворотний ефект.

Не підсилюйте проблему. Уникайте фраз "Який жах!" або "Боже, а якими будуть наслідки!"

Запитайте, ЯК ви можете допомогти. Якщо ви до кінця не впевнені, яку лінію поведінки обрати, то запитайте: "Як я можу тебе підтримати?" та "Що я можу для тебе зробити?". Це прості, але ефективні фрази.

Цікавтеся першими. Навіть якщо дитина не говорить про свої переживання, то варто запитати про її почуття.

Не бійтеся повторюватися. Ці кроки можна повторювати неодноразово і утворити чарівне коло. Слухайте, співчувайте, не заперечуйте, повторюйте та переказуйте.

Viber для емоційного зв'язку: чекліст ефективної дистанційки

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Смолько Анна

# data[].attributes.attachment_link.title
Підтримка дітей під час війни: яких помилок уникнути?

# data[].attributes.attachment_link.description
Тему війни під час навчання обходити неможливо. До того ж - категорично не варто цього робити. Адже тепер це частина нашого життя. Саме тому варто знати, що можна і не можна розповідати дітям про війну. А ще - у чому полягає мистецтво підтримки і як уникнути помилок.

# data[].attributes.headline
Про забезпечення освітнього процесу в закладах позашкільної освіти під час дії воєнного стані

# data[].attributes.subject
Про забезпечення освітнього процесу в закладах позашкільної освіти під час дії воєнного стані

# data[].attributes.attachment_link.title
Про забезпечення освітнього процесу в закладах позашкільної освіти під час дії воєнного стану(1)

# data[].attributes.headline
Як вижити під час війни: 7 інструкцій від хіміка Гліба Репіча

# data[].attributes.subject
Як вижити під час війни: 7 інструкцій від хіміка Гліба Репіча

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Фосфорні бомби, хімічна зброя та можливість ядерної атаки - ці слова вже давно перестали бути назвами з підручників. Деякі з цих видів озброєння Росія вже застосувала на нашій території. Ворог підступний - треба бути готовим до всього. Так вважає і фіналіст премії Global Teacher Prize Ukraine 2021 Гліб Репіч. До війни він вже був зіркою ТіkТоk та популярним блогером. Його шалені хімічні експерименти набирали сотні тисяч переглядів. Війна змусила його змінити пріоритети: тепер його сторінка - це джерело корисних порад, як вижити цивільним під час загроз. Ділимося з вами добіркою роликів вченого, що можуть врятувати життя.

Я почав робити це тому, що в нашій країні не приділяють достатньо уваги питанню цивільної оборони. Попри те, що ми 8 років жили в країні, що воює. Ще до початку війни в мене з'явилася ідея зробити ролики про те, як поводитися в умовах війни. На жаль, я цього не зробив, бо не хотів розганяти паніку. Але ми бачимо, що люди виявилися до цього реально не готовими, бо ніхто не уявляв, що таке справжня війна. Я вважаю, що нам потрібно і в школі, і для дорослих давати реальні інструкції: що робити в разі надзвичайних ситуацій. Саме тому я і почав робити це на своїй сторінці у TikTik, бо вважаю, що ми воюємо з ворогом значно гіршим, ніж у свій час була фашистська Німеччина. Нам потрібно бути готовим до всього.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Смолько Анна

# data[].attributes.attachment_link.title
Як вижити під час війни: 7 інструкцій від хіміка Гліба Репіча

# data[].attributes.attachment_link.description
Фосфорні бомби, хімічна зброя та можливість ядерної атаки - ці слова вже давно перестали бути назвами з підручників. Деякі з цих видів озброєння Росія вже застосувала на нашій території. Ворог підступний - треба бути готовим до всього. Так вважає і фіналіст премії Global Teacher Prize Ukraine 2021 Гліб Репіч.

# data[].attributes.headline
Поведінкові особливості дітей вимушених переселенців (матеріали ІМЗО)

# data[].attributes.subject
Поведінкові особливості дітей вимушених переселенців (матеріали ІМЗО)

# data[].attributes.attachment_link.title
Поведінкові особливості дітей вимушених переселенців.doc

# data[].attributes.headline
Як встановити контакт з дитиною, що пережила травматичний досвід

# data[].attributes.subject
Як встановити контакт з дитиною, що пережила травматичний досвід

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Через війну багато дітей пережили травматичний досвід, часто вони були позбавлені найнеобхіднішого - їжі чи сну. Волонтери та представники приймаючої сторони під час спілкування з дітьми, які пережили стресову ситуацію, мають дотримуватися певного алгоритму встановлення контакту. Це допоможе не порушувати кордони дитини та "відновити" відчуття безпеки.

Як встановити контакт з дитиною:
І. Етап "Знайомство"

1. Опустіться на рівень дитини (наприклад, присядьте, щоб фізично бути на одному рівні)

2. Представтесь: назвіть ім'я, чим займаєтесь та як пов'язані з дитиною ("Мене звати Марія, я - волонтерка, яка допомагає сім'ям під час перебування в нашому місті").

3. Запитайте, як ви її можете називати (наприклад: "Як я можу до тебе звертатися?").

4. Поясніть, як довго ви будете з дитиною (наприклад: "Сьогодні ніч ти проведеш тут, я буду разом із тобою, поки не приїде автобус, а потім ти поїдеш далі").

ІІ. Етап "Оцінювання потреб дитини"

1. Запитайте дитину, як вона себе почуває.

2. Запитайте, що їй потрібно зараз. Чи бажає вона води, поїсти, в туалет? Чи їй не холодно? Можливо дитина захворіла та потребує лікування? Чи бажає вона погратись (можливо, з іншими дітьми, якщо вони також перебувають разом з вами)?

ІІІ. Етап "Знайомство з місцевістю"

1. Покажіть дитині приміщення, в якому вона буде перебувати: де знаходиться туалет, ванна кімната, де дитина буде спати, де можна поїсти та пограти тощо.

2. Розкажіть дитині правила перебування (наприклад: "Ми будемо вечеряти о 19:00 ось у тій кімнаті, а лягаємо всі спати о 21:00").

3. Розкажіть про місцевість, в якій опинилася дитина (про ваше місто, село, про інші особливості місцевості, які варто знати дитині).

ІV. Етап "Підтримка"

1. Скажіть дитині, що якщо вона хоче поговорити, то ви готові її вислухати.

2. Запитайте у дитини на які теми їй подобається говорити.

3. Запитайте, на які теми вона б не хотіла говорити.

4. Запитайте, що їй подобається робити (наприклад, чи любить дитина малювати, ліпити, танцювати, співати, збирати лего тощо).

5. Скажіть дитині, що якщо їй щось буде треба, то вона може звернутися до вас.

Що не рекомендується робити під час спілкування з дитиною:

1. Розпитувати у дитини про військові дії, які вона могла побачити, про те, як їй було, коли лунали сирени, вибухи та постріли*.

2. Розпитувати дитину про тих, хто з її близьких залишився в місцях ведення бойових дій*.

3. Порушувати особистісні кодони дитини, обов'язково треба запитати у дитини, чи можна взяти її за руку, обійняти, перш ніж це зробити.

4. Проявляти нещирі емоції (ви так само є людиною, яка має власні переживання, і якщо у вас немає насторою, то не треба "натягувати" посмішку лише через те, що перед вами стоїть дитина. Діти відчувають нещирість дорослих, що може негативно вплинути на ваші стосунки).

5. У присутності дитини обговорювати травмувальні події, пов'язані із військовими діями.

6. Використовувати ненормативну лексику у присутності дитини.

7. Ставити питання типу: "А як у тебе вдома було?". Краще замініть його на: "А як тобі подобається?" або "Як би тобі хотілось?".
*Розпитування дитини про травмувальні події може призвести до негативних переживань або істерики, що є вкрай небажаним. Краще щоб дитина сама розповіла про це, коли буде готова.

# data[].attributes.attachment_link.title
Як встановити контакт з дитиною, що пережила травматичний досвід

# data[].attributes.attachment_link.description
Поради для волонтерів та представників приймаючої сторони

# data[].attributes.headline
Ізраїльський протокол швидкої допомоги дітям, що пережили стресову подію

# data[].attributes.subject
Ізраїльський протокол швидкої допомоги дітям, що пережили стресову подію

# data[].attributes.headline
Ігри для зняття стресу у дітей

# data[].attributes.subject
Ігри для зняття стресу у дітей

# data[].attributes.headline
Про організацію роботи закладів позашкільної освіти

# data[].attributes.subject
Про організацію роботи закладів позашкільної освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
2022 лист МОН ЗПО у ВС

# data[].attributes.headline
Вебінар для педагогів «Дитинство під час війни. Які навички ми маємо дати дітям для їхньої безпеки?»

# data[].attributes.subject
Вебінар для педагогів «Дитинство під час війни. Які навички ми маємо дати дітям для їхньої безпеки?»

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У четвер, 21 квітня 2022 року, у межах освітньої та інформаційної кампанії щодо офлайн- та онлайн-безпеки дітей під час війни експерти проєкту #stop_sexтинг проведуть вебінар для педагогічних працівників "Дитинство під час війни. Які навички ми маємо дати дітям для їхньої безпеки?".

На вебінарі розглянуть основні правила поведінки, яких мають дотримуватися діти під час війни, а також прості вправи для критичного оцінення інформації. Вправи адаптовані для потреб школярів різного віку і можуть використовуватися під час проведення уроків.

Також на допомогу освітянам розроблено посібник "Дитинство під час війни", який доступний за посиланням.
Початок о 14:00.
Трансляція вебінару відбудеться на Facebook-сторінці проєкту #stop_sexтинг.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Вебінар для педагогів "Дитинство під час війни. Які навички ми маємо дати дітям для їхньої безпеки?"

# data[].attributes.attachment_link.description
У четвер, 21 квітня 2022 року, у межах освітньої та інформаційної кампанії щодо офлайн- та онлайн-безпеки дітей під час війни експерти проєкту #stop_sexтинг проведуть вебінар для педагогічних працівників "Дитинство під час війни. Які навички ми маємо дати дітям для їхньої безпеки?".

# data[].attributes.headline
Онлайн-фестиваль освітніх альтернатив

# data[].attributes.subject
Онлайн-фестиваль освітніх альтернатив

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
On-line фестиваль освітніх альтернатив "ВільнОсвіта. Свобода вибору. Вибір свободи" має на меті надати інформаційну підтримку для тих, хто шукає власний освітній шлях у воєнних обставинах. Дати натхнення та "паливо" для освітян, які продовжують творити освітні проекти для українських дітей в Україні та за кордоном. Також - запропонувати психологічну підтримку для родин, дітей та батьків.

"Сьогодні неймовірна кількість українських родин постала перед необхідністю пошуку альтернатив і потребує інформаційної та психологічної підтримки. Ми готові й прагнемо долучити кваліфікованих експертів, які таку підтримку радо нададуть. Ми прагнемо надати найнеобхіднішу інформацію щодо освіти та адекватну психологічну підтримку родинам із дітьми.

Батьки, окрім неймовірного стресу через війну/окупацію/евакуацію, занепокоєні ще й тим, що не можуть забезпечити дітям звичного стилю життя. Ми готові й хочемо поговорити з експертами про те, що в умовах війни це варіант норми, ніякої катастрофи через це не станеться, знизити рівень тиску.

Неймовірна кількість відкритих безкоштовних якісних освітніх можливостей також іноді призводить до розпачу і спроб охопити неохопне. Поговоримо про баланс", - розповідають організатори.

На фестивалі "VilnOsvita 2022 Свобода вибору. Вибір свободи" пропонується:

* Дослухатися до спікерів-експертів, доторкнутися й підживитися від чудових людей, знизити рівень стресу й тривожності.

* Відчути власну причетність, включеність у спільноту людей зі схожими цінностями і труднощами! Позбавитись небезпечного почуття самотності перед жорстокою наразі реальністю.

* Отримати свіжі "зачіпки" для роздумів і розумінь, натхнення для активних дій, контакти для співтворчості.

Фестиваль передбачає онлайн-ефіри тричі на тиждень трьох різних форматів:

інтерв'ю з експертами в галузі освіти (пряма трансляція + запитання в текстовому варіанті);

інтерв'ю з досвідченими експертами в галузі психології (пряма трансляція + запитання в текстовому варіанті);

панельна дискусія з батьками та вчителями, які тимчасово обрали для себе і своїх дітей певні освітні опції в різних країнах, та готові структуровано поділитися досвідом.

Розклад першого тижня:

Ефіри фестивалю доступні всім охочим. Вони будуть транслюватися в телеграм-каналі ВільнОсвіта. Після ефіру запис буде доступний у Телеграм, на YouTube-каналі та в тематичних соціальних спільнотах.

Підписуйтесь на телеграм-канал: https://t.me/VilnOsvita - саме там будуть всі анонси та відбуватимуться події фестивалю.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Редактор новин

# data[].attributes.attachment_link.title
Вчителів і батьків запрошують на онлайн-фестиваль освітніх альтернатив - новини освіти | "Освіторія"

# data[].attributes.attachment_link.description
On-line фестиваль освітніх альтернатив "ВільнОсвіта. Свобода вибору. Вибір свободи" має на меті надати інформаційну підтримку для тих, хто шукає власний освітній шлях у воєнних обставинах. Дати натхнення та "паливо" для освітян, які продовжують творити освітні проекти для українських дітей в Україні та за кордоном. Також - запропонувати психологічну підтримку для родин, дітей та батьків.

# data[].attributes.headline
В Україні запрацював освітній чат-бот 

# data[].attributes.subject
В Україні запрацював освітній чат-бот 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
17 квітня 2022 року команда Міністерства освіти і науки України за підтримки Швейцарії у партнерстві зі Швейцарсько-українським проєктом DECIDE презентувала освітній чат-бот EducationUaBot .

"Попри жорстоку війну росії в Україні та високий рівень небезпеки учасників освітнього процесу, ми продовжуємо створювати нові шляхи для комунікації та допомоги. Нашими головними завданнями є збереження здоров'я та життя учнів, студентів, їхніх батьків, вчителів і науковців, а також створення належних умов для роботи, навчання та саморозвитку", - зазначив Міністр освіти і науки Сергій Шкарлет.

Чат-бот допоможе знайти необхідну інформацію про:

пошук садочка, школи або коледжа за кордоном;

онлайн-навчання в Україні;

відновлення особистих документів про освіту;

продовження викладання та роботи під час війни.

Крім того, за допомогою чат-бота можна дізнатися про повернення до навчання (незалежно від місця знаходження).

Нагадаємо, НМТ можна як в Україні, так і за кордоном.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - В Україні запрацював освітній чат-бот

# data[].attributes.attachment_link.description
17 квітня 2022 року команда Міністерства освіти і науки України за підтримки Швейцарії у партнерстві зі Швейцарсько-українським проєктом DECIDE презентувала освітній чат-бот EducationUaBot . "Попри жорстоку війну росії в Україні та високий рівень небезпеки учасників освітнього процесу, ми продовжуємо створювати нові шляхи для комунікації та допомоги.

# data[].attributes.headline
Ігри для зняття втоми і напруги від ІМЗО

# data[].attributes.subject
Ігри для зняття втоми і напруги від ІМЗО

# data[].attributes.headline
Що робити у разі ядерного вибуху

# data[].attributes.subject
Що робити у разі ядерного вибуху

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ядерний вибух

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
що робити при ядерній загрозі

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
коли наступить ядерний вибух

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
напад росії на україну

# data[].attributes.attachment_link.title
Що робити у разі ядерного вибуху: основні поради, що можна їсти та пити, інструкція для виживання

# data[].attributes.attachment_link.description
Що робити, якщо трапилася аварія на атомній електростанції? Як діяти, щоб вберегти своє життя? Що їсти при ядерному вибуху? Що можна пити?

# data[].attributes.headline
Що робити у разі радіаційної аварії

# data[].attributes.subject
Що робити у разі радіаційної аварії

# data[].attributes.attachment_link.title
Що робити у разі радіаційної аварії: практичні поради

# data[].attributes.attachment_link.description
Якщо у вашій місцевості трапиться радіаційна надзвичайна ситуація, вам необхідно залишатися в приміщенні або негайно зайти до нього, якщо ви перебуваєте на вулиці

# data[].attributes.headline
Проєкт "УКРАЇНА МАЙБУТНЬОГО"

# data[].attributes.subject
Проєкт "УКРАЇНА МАЙБУТНЬОГО"

# data[].attributes.headline
Дії населення в умовах надзвичайних ситуацій воєнного характеру

# data[].attributes.subject
Дії населення в умовах надзвичайних ситуацій воєнного характеру

# data[].attributes.headline
Що робити, якщо стався завал у будинку?

# data[].attributes.subject
Що робити, якщо стався завал у будинку?

# data[].attributes.attachment_link.title
Що робити, якщо стався завал у будинку

# data[].attributes.attachment_link.description
Державна служба України з надзвичайних ситуацій

# data[].attributes.headline
Як діяти при обстрілах житлових будинків

# data[].attributes.subject
Як діяти при обстрілах житлових будинків

# data[].attributes.attachment_link.title
Як діяти при обстрілах житлових будинків? Правила порятунку

# data[].attributes.attachment_link.description
Як діяти при обстрілах житлових будинків? Правила порятунку

# data[].attributes.headline
Правила поведінки під час комендантської години

# data[].attributes.subject
Правила поведінки під час комендантської години

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
комендантської

# data[].attributes.attachment_link.title
Правила поведінки під час комендантської години

# data[].attributes.attachment_link.description
Державна служба України з надзвичайних ситуацій

# data[].attributes.headline
СБУ надало інструкцію, що робити під час обстрілів та чого робити не можна 

# data[].attributes.subject
СБУ надало інструкцію, що робити під час обстрілів та чого робити не можна 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Служба безпеки Україна створила інфографіку, що робити й чого не можна під час різних видів обстрілів та як діяти, коли чуєте тривожну сирену.

Інформація опублікована на офіційних сторінці служби у фейсбуці та телеграм-каналі.

Що робити під час обстрілу системами залпового вогню

Снаряд (ракету) можна помітити та зреагувати, залп реактивної установки добре видно. Вночі це яскравий спалах на обрії, а вдень - димні сліди ракет.

Організуйте постійне спостереження, тримайте у полі зору будівлі та споруди, які розташовані поруч та які можливо використовувати як укриття. Після сигналу спостерігача є декілька секунд, щоб сховатись.

Ховатись варто у підвалах або в іншому заглибленому приміщенні. Вибирайте місце у кутку між несучими стінами, недалеко від вікон та дверей, щоб миттєво покинути приміщення у випадку попадання снаряду.

Не виходьте з укриття, не почекавши хоча б 10 хвилин після завершення обстрілу, адже після залпу зазвичай ведеться уточнення результатів стрільби і коригування вогню, або зміна позицій.

Що робити під час артобстрілів

Під час артилерійського, мінометного обстрілу або авіаційного нальоту не залишайтесь у під'їздах, під арками та на сходових клітках. Також небезпечно ховатись у підвалах панельних будинків, біля автомобільної техніки, заправок і під стінами будинків легких конструкцій. Це неміцні об'єкти, тому ви можете опинитись під запалами чи травмуватись.

Якщо вогонь артилерії, мінометний обстріл, авіаційне бомбардування застали вас на дорозі - негайно лягайте на землю, туди, де є виступ або хоча б у невелике заглиблення. Захист можуть надавати бетонні конструкції (крім тих, які можуть обвалитись чи загорітись), траншеї, неглибокі підземні колодязі, канави, широкі труби водостоку.

Закривайте долонями вуха та відкрийте рот - це врятує від контузії, убереже від баротравми.

Не розбирайте завали самостійно, чекайте фахівців та представників аварійно-рятувальної служби.

Що робити під час стрілецького обстрілу

Під час стрілянини найкраще сховатись у захищеному приміщенні (наприклад, у ванній кімнаті чи у самій ванні). Якщо це неможливо, треба лягти на підлогу та прикритись предметами, що зможуть захистити вас від уламків та куль.

Якщо ви потрапили під стрілянину на відкритому повітрі, краще лягти на землю та закрити голову руками. Ефективним захистом буде будь-який виступ, навіть тротуар, заглиблення в землі або канава. Укриттям також може стати бетонна сміттєва урна, сходи. Не намагайтесь сховатись за авто чи кіосками, бо вони часто стають мішенями.

Де б ви не були, згрупуйтесь, ляжте в позу ембріона. Розверніться ногами у бік стрілянини, прикривши голову руками та відкривши рот, щоб близький вибух не завдав шкоди барабанним перетинкам. Почекайте поки стрілянина не закінчиться, а пострілів не буде хоча б п'ять хвилин.

Якщо ваше житло розташоване у зоні регулярних бойових зіткнень, треба зміцнити вікна (наприклад, скотчем) - це допоможе уникнути уламків розбитого скла. За можливості, вікна бажано закрити, наприклад мішками з піском чи масивними меблями.

Що робити в надзвичайній ситуації або в зоні бойових дій

Чого в жодному разі не варто робити

Що робити, коли лунає тривожна сирена

Щоби зберігати спокій, можете переглянути нашу ресурсну зустріч під час воєнного стану зі Світланою Ройз. На ній психологиня дала прості практики, які допоможуть зберігати ресурс.

НБУ відкрив рахунок для благодійних внесків на армію - ось тут реквізити.

Дивіться мапу укриттів у різних областях.

МОЗ опублікувало список центрів крові. Кров необхідна на випадок великої кількості поранених військових і цивільних осіб.

Центр протидії корупції опублікував список телеграм-каналів, повʼязаних із Росією. Вони активно поширюють неправдиву інформацію.

Усі інфографіки: СБУ

# data[].attributes.attachment_link.title
СБУ надало інструкцію, що робити під час обстрілів та чого робити не можна | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Служба безпеки Україна створила інфографіку, що робити й чого не можна під час різних видів обстрілів та як діяти, коли чуєте тривожну сирену. Інформація опублікована на офіційних сторінці служби у фейсбуці та телеграм-каналі. Снаряд (ракету) можна помітити та зреагувати, залп реактивної установки добре видно. Вночі це яскравий спалах на обрії, а вдень - димні сліди ракет.

# data[].attributes.headline
Інструкція від МОЗ на випадок хімічної атаки або аварії на хімпідприємстві 

# data[].attributes.subject
Інструкція від МОЗ на випадок хімічної атаки або аварії на хімпідприємстві 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
щільно зачинити двері та вікна, вентиляційні отвори, димоходи;

заклеїти шпарини у вікнах, використовуючи папір або липку стрічку;

увімкнути радіо для отримання подальших вказівок;

попередити близьких про небезпеку та можливу евакуацію;

вимкнути газ та електричні побутові прилади.

Якщо доведеться евакуюватися, захопіть із собою аптечку!

Одяг має закривати максимум вашої шкіри.

Якщо не маєте протигазу, використовуйте ватно-марлеві пов'язки, змочені 2-5% розчинами питної соди (при ураженні хлором), оцтової або лимонної кислоти (при ураженні аміаком), чи хоча б водою.

Виходячи з приміщення, не користуйтесь лифтами, лише сходами. На вулиці не біжіть, не торкайтеся жодних предметів та оминайте калюжі. Нічого не їжте і не пийте.

У випадку аварій із викидом хлору намагайтеся пересуватись підвищеннями, у разі викиду аміаку - низинами.

Вийдіть із зони ураження якомога швидше, рухаючись поперек потоку вітру.

Більше дивіться в інфографіках:

Також дивіться: Слава Україні! Героям слава! Переможемо! Фото: автор - Nomadsoul1, Depositphotos

# data[].attributes.attachment_link.title
Інструкція від МОЗ на випадок хімічної атаки або аварії на хімпідприємстві | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
щільно зачинити двері та вікна, вентиляційні отвори, димоходи; заклеїти шпарини у вікнах, використовуючи папір або липку стрічку; увімкнути радіо для отримання подальших вказівок; попередити близьких про небезпеку та можливу евакуацію; вимкнути газ та електричні побутові прилади. Якщо доведеться евакуюватися, захопіть із собою аптечку! Одяг має закривати максимум вашої шкіри.

# data[].attributes.headline
Коротка пам’ятка для вчителів, які працюють із дітьми під час війни. 9 правил

# data[].attributes.subject
Коротка пам’ятка для вчителів, які працюють із дітьми під час війни. 9 правил

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Попри жахливу війну в Україні, багато вчителів і далі проводять неформальні заняття або навіть уроки, щоби відволікти дітей. ГО "Смарт освіта" разом з українськими вчителями також організовує пізнавальні онлайн-зустрічі для дітей та підлітків. "Саме зараз наше завдання - допомогти дітям повернути, створити хоч невеликий простір безпеки. Багато хто з них досі перебувають у стані шоку. Ми не можемо припустити, що стане тригером для травматичних реакцій, тому наші уважність, емпатійність, почуття такту та відчуття опори дуже важливі", - каже Світлана Ройз.
ПОРАДИ ДЛЯ ВЧИТЕЛІВ

1. Турбуємось про себе і намагаємось не починати роботу без ресурсу. Якщо нам не вистачить сил витримати погляд дитини, наповнений болем, її запитання, реакцію - це посилить її стан занепокоєння та безпорадності.

2. Наше завдання - створити безпечний простір, у якому б дитина відчула близькість - "я з тобою". Ідеться про простір із чітко структурованими правилами та межами контакту.

3. Якщо ви не маєте досвіду роботи з емоційним реагуванням на почуття та емоції, починати роботу можна буде лише у співпраці з психологом. Цю роботу можна буде проводити лише після фази стабілізації - зміцнення та відчуття безпеки.

4. Не можна використовувати в іграх чи під час занять метафори, образи літаків тощо. Це може травмувати дітей, які були під обстрілами. У роботі спираємося на метафори та образи дому, землі, веселки, води.

Навіть образ неба зараз не даватиме дітям стійкості - для багатьох це джерело небезпеки. Будь ласка, зважайте на це, плануючи свої зустрічі з учнями.

1. Якщо в роботі плануєте створювати щось із частин, наприклад кубиків, пам'ятайте: якщо деталі руйнуватимуться, це може нагадувати дітям зруйнований будинок. Діти самі можуть обрати таку гру - тоді для них це буде помічне. До того ж будьте уважні до звуків, що використовуються в супроводі.

2. Не пропонуйте дітям жодних образів воєнної техніки. Приймається лише той варіант, коли вони самі хочуть намалювати, виліпити чи обговорити це. Натомість працюйте над образами сили та стійкості й частіше просіть дитину намалювати, зобразити те, що є її силою.

3. Пам'ятайте, що ми проводимо зустрічі для того, щоби дати дітям стабільність у теперішній реальності, відволікати їх і розважати цікавими фактами, захопливими розповідями. Війну, танки, вибухи вони бачать у новинах. Вони чують про це від батьків, рідних і близьких.

Уявіть, що ви працюєте з дитиною з Харкова, яка сидить у бомбосховищі. Усі розмови про війну для неї зараз - додаткове травмування. Будь ласка, зважайте на це.

Для дитини, яка пережила втрату, втратила близьких або будинок, абсолютно неприпустимі слова на кшталт "час лікує", "у всьому є й хороший бік", "подивися, який тут є хороший варіант для тебе". Ці слова некоректні та неетичні.

Дітям важливо почути: " Те, що ти пережив - жахлива трагедія, це жахливо й так шкода, що тобі довелося через це пройти. Я захоплююсь твоїми мужністю та силою. Попри таке горе, ти справляєшся, як справжній герой. Я дуже хочу тебе обійняти та захистити".
Підготовка тексту до публікації - Марія Марковська Титульне фото: автор - Thomas Park

Якщо дитина починає говорити, що б вона не говорила, ми її слухаємо й не перебиваємо! Киваємо, підтримуємо й наприкінці робимо акцент на тому, що навіть слухати - це дуже важко. Далі можна сказати: "Але я бачу, який ти сильний і як ти справляєшся". Проте не давайте порад, поки вас не попросили про це.

# data[].attributes.attachment_link.title
Коротка пам'ятка для вчителів, які працюють із дітьми під час війни. 9 правил | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Попри жахливу війну в Україні, багато вчителів і далі проводять неформальні заняття або навіть уроки, щоби відволікти дітей. ГО "Смарт освіта" разом з українськими вчителями також організовує пізнавальні онлайн-зустрічі для дітей та підлітків. " Саме зараз наше завдання - допомогти дітям повернути, створити хоч невеликий простір безпеки.

# data[].attributes.headline
#stop_sexтинг: Офлайн-поведінка під час війни – про що поговорити з дитиною? 

# data[].attributes.subject
#stop_sexтинг: Офлайн-поведінка під час війни – про що поговорити з дитиною? 

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - #stop_sexтинг: Офлайн-поведінка під час війни – про що поговорити з дитиною?

# data[].attributes.attachment_link.description
Спонукайте фантазувати про події в країні через мультфільми та відео, які дитина дивиться.

# data[].attributes.headline
Інформація про профілактику ботулізму

# data[].attributes.subject
Інформація про профілактику ботулізму

# data[].attributes.attachment_link.title
Важлива інформація про профілактику ботулізму. – ДУ ”Кіровоградський обласний центр контролю та профілактики хвороб Міністерства охорони здоров’я України”

# data[].attributes.attachment_link.description
Через військову агресію РФ багато українців опинилися в умовах, коли доступ до питної води та якісної їжі обмежений або зовсім відсутній. За таких обставин виникає загроза здоров’ю та навіть життю людини через харчові отруєння.

# data[].attributes.headline
Обережно міни та інші вибухонебезпечні предмети, що зустрічаються на території нашої країни!

# data[].attributes.subject
Обережно міни та інші вибухонебезпечні предмети, що зустрічаються на території нашої країни!

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний веб-портал Гірської сільської ради

# data[].attributes.attachment_link.title
Повідомляє ДСНС:обережно, мінометні міни

# data[].attributes.attachment_link.description
Обережно, мінометні міни! Ми продовжуємо інформувати щодо найпоширеніших вибухонебезпечних предметів, що зустрічаються на території нашої країни. Серед них особливе місце займають мінометні міни. Часто зустрічаються в районах проведення бойових дій та дуже небезпечні. Не наближайтеся

# data[].attributes.headline
Способи знезараження води

# data[].attributes.subject
Способи знезараження води

# data[].attributes.attachment_link.title
Кабінет Міністрів України - Інформація МОЗ щодо способів знезараження води

# data[].attributes.attachment_link.description
В умовах російської агресії проти України частина населення позбавлена доступу до чистої питної води

# data[].attributes.headline
Аптечка для дітей: що необхідно мати під рукою

# data[].attributes.subject
Аптечка для дітей: що необхідно мати під рукою

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Вчасно надати допомогу малюку - перше завдання батьків. Інструменти, перев'язувальні матеріали й необхідні ліки - основа домашньої аптечки, а батьки - перша невідкладна допомога, яка знаходиться поруч із малям.

Аптечка обов'язково повинна бути переносною, тобто ліки та засоби лікування слід покласти в окрему коробку, валізку, сумочку чи контейнер. Корпус аптечки має захищати її вміст від ударів, світла і вологи.

Будь-які препарати у формі таблеток, капсул, драже не призначені для маленьких дітей. Також дітям до року не можна застосовувати спреї для горла та носа. Зазвичай ліки для маленьких дітей - це рідини (розчини, сиропи, краплі) та свічки.

Звертайте увагу на дозування: наприклад, при застосуванні судинозвужувальних крапель для носа воно має бути нижчим, ніж для дорослих. Зауважте також, що такий популярний засіб, як йод, категорично не можна застосовувати дітям до одного року.

# data[].attributes.attachment_link.title
АПТЕЧКА ДЛЯ ДІТЕЙ. ЩО ПОТРІБНО МАТИ ПІД РУКОЮ

# data[].attributes.attachment_link.description
Вчасно надати допомогу малюку - перше завдання батьків. Інструменти, перев'язувальні матеріали й необхідні ліки - основа домашньої аптечки, а батьки - перша невідкладна допомога, яка знаходиться поруч із малям. Аптечка обов'язково повинна бути переносною, тобто ліки та засоби лікування слід покласти в окрему коробку, валізку, сумочку чи контейнер.

# data[].attributes.headline
Домедична допомога постраждалим у разі отримання фосфорних опіків

# data[].attributes.subject
Домедична допомога постраждалим у разі отримання фосфорних опіків

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
ДУ "Дніпропетровський ОЦКПХ МОЗ"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Російські окупанти під час війни використовують заборонену зброю, зокрема і проти цивільного населення. Неодноразово було зафіксовано використання росіянами фосфорних боєприпасів проти українців.

Фосфорні боєприпаси - це зброя, яка містить білий фосфор та поширює запальну сполуку, температура горіння якої перевищує 800°C. Білий фосфор займається від контакту з повітрям, а територія його поширення може сягати кількох сотень квадратних метрів.

#МОЗ нагадує правила домедичної допомоги у разі ураження фосфорними боєприпасами. За можливості, одразу викличте бригаду екстреної медичної допомоги.

Важливо пам'ятати, що содові розчини та загалом харчова сода не використовуються у наданні допомоги постраждалим від білого фосфору.

# data[].attributes.attachment_link.title
Домедична допомога постраждалим у разі отримання фосфорних опіків

# data[].attributes.attachment_link.description
Російські окупанти під час війни використовують заборонену зброю, зокрема і проти цивільного населення. Неодноразово було зафіксовано використання росіянами фосфорних боєприпасів проти українців. Фосфорні боєприпаси - це зброя, яка містить білий фосфор та поширює запальну сполуку, температура горіння якої перевищує 800°C. Білий фосфор займається від контакту з повітрям, а територія його поширення може сягати кількох сотень...

# data[].attributes.headline
Що слід розказати дітям про мінну безпеку?

# data[].attributes.subject
Що слід розказати дітям про мінну безпеку?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Це може бути іграшка, мобільний телефон, ручка - начиненими вибухівкою можуть виявитись різноманітні предмети. Протипіхотні міни-"метелики" також можуть зацікавити малечу - незвичної форми корпус виготовлений з пластику і може бути різних кольорів. Потрібно пояснити дитині, що небезпечною може бути будь-яка знахідка. Як би не було цікаво, її не можна підбирати, адже шкода для здоров'я і навіть життя дуже серйозна.

Під час обстрілу деякі снаряди можуть не спрацювати одразу. Але вони готові вибухнути будь-якої миті. Те, що здається частиною, уламком - також може містити заряд і бути небезпечним. Не можна підбирати такі "трофеї".

Зображення: UNICEF

Зазвичай, коли дорослі знаходять серійні міни, снаряди, гранати, то негайно викликають фахівців, які огороджують район і знешкоджують небезпечні знахідки. Натомість дітей природна цікавість спонукає до небезпечних експериментів. Вони можуть підкладати боєприпаси в багаття, випробовувати їх на міцність ударами, намагатися розібрати. Важливо пояснити наслідки таких дій.

У разі знаходження вибухонебезпечного пристрою заборонено:

наближатися до предмета;

пересувати його або брати до рук;

розряджати, кидати, вдаряти по ньому;

розпалювати поряд багаття або кидати в нього предмет;

приносити предмет додому.

Вибухівку можуть помістити у звичайні портфелі, сумки, банки, пакунки і потім залишити в багатолюдних місцях. У такому разі важко відрізнити сумку з вибухівкою від такої ж сумки, залишеної забудькуватим пасажиром у громадському транспорті. Тому бездоглядні предмети в транспорті, дворі, магазині вимагають особливої уваги. Дітям до них не слід наближатись, потрібно повідомити дорослих, які передадуть інформацію поліції.

Орландо Блум, раніше відвідавши схід України, звернувся до дітей, що живуть у прифронтовій зоні, і закликав їх до безпечної поведінки. Зараз ця інформація, на жаль, актуальна для всієї України.

ЮНІСЕФ спільно з МОН та ДСНС України створив окремий сайт для дітей "Суперкоманда проти мін". На цьому сайті діти мають змогу в ігровій формі дізнатися, які є міни, де вони можуть бути, як поводитися безпечно, виявивши підозрілий предмет.

Зокрема, сайт містить комікс, який можна переглянути онлайн або завантажити у pdf-форматі.

У формі мультсеріалу історію про Суперкоманду можна переглянути на YouTube.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Шарговська

# data[].attributes.attachment_link.title
Що слід розказати дітям про мінну безпеку?

# data[].attributes.attachment_link.description
Це може бути іграшка, мобільний телефон, ручка - начиненими вибухівкою можуть виявитись різноманітні предмети. Протипіхотні міни-"метелики" також можуть зацікавити малечу - незвичної форми корпус виготовлений з пластику і може бути різних кольорів. Потрібно пояснити дитині, що небезпечною може бути будь-яка знахідка. Як би не було цікаво, її не можна підбирати, адже шкода для здоров'я і навіть життя дуже серйозна.

# data[].attributes.headline
«Мінна безпека не без ПЕКа»: посібник для дітей про правила поведінки з вибухонебезпечними предметами 

# data[].attributes.subject
«Мінна безпека не без ПЕКа»: посібник для дітей про правила поведінки з вибухонебезпечними предметами 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
В умовах воєнного стану найголовніше зберегти життя та здоров'я кожного українця. Небезпека може бути там, де її не чекаєш. Міністерство з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій спільно з видавництвом "Ранок" розмістило у відкритому доступі книжку "Мінна безпека не без ПЕКа", яку важливо прочитати батькам разом із дітьми.

Посібник у форматі коміксу роз'яснює дитині основні правила поведінки з вибухонебезпечними предметами. Правильні дії головних героїв у ситуаціях, пов'язаних із мінами чи вибухонебезпечними предметами, стануть взірцем для наслідування.

Інтерактивна онлайн-книжка допоможе в ігровій формі легше засвоїти матеріал. Видання рекомендоване до читання маленьким українцям та їхнім батькам. Розміщені інформаційні плакати допоможуть ліпше запам'ятати, що потрібно робити у випадку, коли виявили міни, вибухонебезпечні чи підозрілі предмети.

Завантажити видання можна безкоштовно за посиланнями:

Дотримуйтесь правил поведінки в небезпечних ситуаціях: це може зберегти ваше життя!

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - "Мінна безпека не без ПЕКа": посібник для дітей про правила поведінки з вибухонебезпечними предметами

# data[].attributes.attachment_link.description
В умовах воєнного стану найголовніше зберегти життя та здоров'я кожного українця. Небезпека може бути там, де її не чекаєш. Міністерство з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій спільно з видавництвом "Ранок" розмістило у відкритому доступі книжку "Мінна безпека не без ПЕКа", яку важливо прочитати батькам разом із дітьми.

# data[].attributes.headline
Наскрізна програма з позашкільної освіти оздоровчого напряму «Основи безпеки життєдіяльності в умовах бойових дій»

# data[].attributes.subject
Наскрізна програма з позашкільної освіти оздоровчого напряму «Основи безпеки життєдіяльності в умовах бойових дій»

# data[].attributes.attachment_link.title
1648806515267_Наскрізна навчальна програма

# data[].attributes.headline
В Україні стартував проєкт психологічної підтримки "ПОРУЧ"

# data[].attributes.subject
В Україні стартував проєкт психологічної підтримки "ПОРУЧ"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Проект ПОРУЧ - це онлайн та очні групи психологічної підтримки для підлітків та батьків, чиє звичне життя зламала війна. Психологи працюють для того, щоб досвід кожного та кожної не залишився непереборною травмою на все життя.

До роботи ПОРУЧ долучаються професійні психологи з навичками допомоги людям, травмованим війною, а також ті, хто готовий пройти підготовку і стати до надважливої у цей час роботи.

Психологи ПОРУЧ допомагають не лише підліткам, а й батькам, адже саме батьки мають не лише дати ради собі, але й підтримувати своїх дітей. У рамках проекту працюють також групи підтримки для вчителів, які зараз продовжують працювати з дітьми і потребують підтримки. Це непросто, тож зайвої підтримки тут не буває.

ПОРУЧ - спільний проект Міністерства освіти і науки України, Дитячого фонду ООН (ЮНІСЕФ), Українського інституту когнітивно-поведінкової терапії та ГО "ВГЦ "Волонтер".

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологи поруч з підлітками під час війни | Спільний проект МОН України та UNICEF

# data[].attributes.attachment_link.description
Проект ПОРУЧ - це онлайн та очні групи психологічної підтримки для підлітків та батьків, чиє звичне життя зламала війна. Психологи працюють для того, щоб досвід кожного та кожної не залишився непереборною травмою на все життя. До роботи ПОРУЧ долучаються професійні психологи з навичками допомоги людям, травмованим війною, а також ті, хто готовий пройти підготовку і стати до надважливої у цей час роботи.

# data[].attributes.headline
4 запитання, що допоможуть дитині критично оцінити інформацію під час війни 

# data[].attributes.subject
4 запитання, що допоможуть дитині критично оцінити інформацію під час війни 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про це йдеться на фб-сторінці ініціативи.

"Діти та підлітки отримують багато інформації зі соціальних мереж - від лідерів думок, блогерів чи користувачів, які публікують свої думки. Щоби бути впевненими в правдивості матеріалів, які отримує дитина, варто обговорити з нею основні запитання, за якими можна зрозуміти, чи інформація правдива", - кажуть експерти проєкту.

Запитання, які радять ставити, щоби критично оцінити інформацію:

Чи є посилання на офіційні джерела? Чи, може, це суб'єктивна думка конкретної людини?

Пояснення: Офіційні джерела під час війни - це Офіс Президента України, Генеральний штаб ЗСУ, Кабінет Міністрів України, Міністерство оборони України, Міністерство внутрішніх справ, Національна поліція України, ДСНС, Сухопутні війська ЗСУ, Військово-морські сили ЗСУ, Територіальна оборона ЗСУ, Центр стратегічних комунікацій та інформаційно безпеки.

Натомість думка конкретної людини часто починається словами на кшталт "На мою думку", "Мені здається", "Я впевнений / впевнена", "Я знаю, що...", "Я думаю, що...".

Повідомлення емоційно забарвлене чи в ньому лише факти?

Пояснення: Факти - це конкретні цифри, статистика, графіки, назви міст, вулиць, імена реальних людей.

Пояснення: Висвітлення загальних подій у країні та окремо в кожному місті - це те, що дає змогу розуміти повну картину та контролювати перебіг подій, - наприклад, для вибору більш безпечного місця під час війни.

Пояснення: Негативна інформація часто спричиняє занепокоєння, посилює тривогу та відчай. Часто цей шлях обирають дезінформатори, щоби посіяти відчуття зневіри. До того ж повідомлення зі словами "Дуже терміново!", "Це правдива інформація, передайте далі" - найчастіше неправдиві.

Нагадаємо, команда ГО "Смарт освіта" запрошує учнів на пізнавальні онлайн-зустрічі з учителями. Якщо ви бажаєте, щоби ваша дитина долучилася до таких зустрічей, приєднуйтесь до телеграм-каналу. В ньому регулярно з'являються анонси нових зустрічей. Зустрічі безплатні.
Також дивіться: Слава Україні! Героям слава! Переможемо!

# data[].attributes.attachment_link.title
4 запитання, що допоможуть дитині критично оцінити інформацію під час війни | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Про це йдеться на фб-сторінці ініціативи. "Діти та підлітки отримують багато інформації зі соціальних мереж - від лідерів думок, блогерів чи користувачів, які публікують свої думки. Щоби бути впевненими в правдивості матеріалів, які отримує дитина, варто обговорити з нею основні запитання, за якими можна зрозуміти, чи інформація правдива", - кажуть експерти проєкту.

# data[].attributes.headline
Подружити дітей під час воєнної «дистанційки»: 16 ігор для онлайн уроків

# data[].attributes.subject
Подружити дітей під час воєнної «дистанційки»: 16 ігор для онлайн уроків

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Юрченко

# data[].attributes.attachment_link.title
Подружити дітей під час воєнної «дистанційки»:16 ігор для онлайн уроків

# data[].attributes.attachment_link.description
Практичний дитячий психолог Лада Ендерсен пропонує цікаві і легкі вправи для дистанційного формату навчання: допоможуть дітям здружитись, розвинуть креативне мислення та допоможуть побудувати командну роботу.

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендацій щодо окремих питань завершення 2021/2022 навчального року

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендацій щодо окремих питань завершення 2021/2022 навчального року

# data[].attributes.headline
Що робити, коли у вас панічна атака – пояснює психологиня

# data[].attributes.subject
Що робити, коли у вас панічна атака – пояснює психологиня

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Дитяча та сімейна психологиня Світлана Ройз пояснила, що потрібно робити під час панічної таки:

Рука на живіт, приблизно 3 пальці нижче сонячного сплетіння, простукати.

Потерти кінчик носа.

Надавити не сильно на очні яблука з двох боків.

Якщо є можливість, лягти на спину і зробити рухи ногами як велосипедні.

Дихання - одною рукою накрити губи, рука - як човник, інша на животі. Видих - рука йде вниз до грудей, вдих - підіймається до рота.

Також допомагає вода із содою: гаряча вода, чайна ложка соди. Зробити один-два ковтки, більше не треба.

Змащувати губи, полоскати рот водою.

Витягувати якомога далі язика - ніби намагаючись торкнутись грудної клітки.

Подивитися праворуч (не повертаючи голови) - якомога далі, тримати секунд 15-20, перевести погляд прямо, потім подивитися ліворуч - якомога далі, потім знову прямо.

Розтерти тіло. Точка паніки - між беззмінним та мізинцем.

Покласти руки на ребра, відчути, як вони під час дихання розширюються, підіймаються.

Розтерти руки, прикласти до нирок.

Світлана Ройз, сімейна й дитяча психологиня
Читайте також "Долаємо паніку. 46 вправ і порад, як стабілізуватися під час війни"
Титульне фото: автор - Denisfilm, Depositphotos

# data[].attributes.attachment_link.title
Що робити, коли у вас панічна атака - пояснює психологиня | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Дитяча та сімейна психологиня Світлана Ройз пояснила, що потрібно робити під час панічної таки: Рука на живіт, приблизно 3 пальці нижче сонячного сплетіння, простукати. Потерти кінчик носа. Надавити не сильно на очні яблука з двох боків. Якщо є можливість, лягти на спину і зробити рухи ногами як велосипедні.

# data[].attributes.headline
Посібник щодо розмов із дітьми про війну від португальських психологів 

# data[].attributes.subject
Посібник щодо розмов із дітьми про війну від португальських психологів 

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Асоціація психологів Португалії презентувала посібник «Розмови про війну» для батьків і опікунів дітей

# data[].attributes.attachment_link.description
Українські діти та підлітки під час війни потребують особливої уваги батьків і опікунів, щоб отримувати зрозумілу інформацію про події навколо. Асоціація психологів Португалії на допомогу дорослим підготувала посібник «Розмови про війну» українською мовою.

# data[].attributes.headline
Як оцінювати учнів під час війни – рекомендації ДСЯО 

# data[].attributes.subject
Як оцінювати учнів під час війни – рекомендації ДСЯО 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Державна служба якості освіти у співпраці з ініціативою "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe), та командою підтримки реформ МОН склала рекомендації, як оцінювати учнівство в умовах війни.
Зокрема, попри війну, пишуть у держслужбі, лишаються два основних різновиди оцінювання:

формувальне (надання усного (переважно) та письмового зворотного зв'язку, індивідуальні та групові консультації для допомоги у виправленні типових помилок, надання порад щодо подальшого навчання);

підсумкове. Його служба якості освіти пропонує трансформувати: не проводити підсумкових контрольних робіт через стрес в учнівства, а здійснювати його на підставі поточного оцінювання (за результатами тестів на електронних платформах та інших способів перевірки результатів навчання).

Рішення про зменшення або скасування кількості контрольних робіт може ухвалити педагогічна рада школи.

Також для учнів, які опинилися в зоні активних бойових дій, зазнали фізичних або психологічних травм, не мали доступу до навчальних матеріалів тощо підсумкове річне оцінювання можна провести за результатами підсумкового оцінювання за перший семестр. Для учнів, які після евакуації із зони бойових дій навчалися в інших школах (в Україні або за кордоном), річне оцінювання здійснюється перезарахуванням оцінок (за їх наявності).

Школам, у яких почали навчатися діти серед внутрішньо переміщених осіб, на кінець навчання рекомендують підготувати супровідний лист для кожної дитини. Це допоможе мінімізувати потенційні навчальні втрати в дітей, які через війну були змушені навчатися не у своїх школах.

У супровідному листі треба вказати:

назву школи, у якій дитина навчалася, та термін навчання (з... до...);

форми навчання (очна, дистанційна, змішана);

теми з предметів, які дитина вивчала, поточні / підсумкові оцінки (якщо були);

характер соціально-психологічної допомоги (якщо була);

рекомендації щодо подальшої роботи з дитиною (за наявності).

Такий лист дасть змогу перезарахувати оцінки учням у закладах освіти, в яких вони навчалися раніше, та організувати його продовження.

Автори рекомендацій запропонували орієнтовну форму такого супровідного листа.

Окрім того, за бажання внутрішньо переміщених учнів та їхніх батьків учень може вести "Щоденник навчання", у якому записуватиме вивчені теми, різновиди діяльності, які він / вона виконував/-ла (проєкти, вправи, ігри, досліди тощо), прочитані книжки.

Такий щоденник не потрібно оцінювати, а класний керівник може лише порадити учню, як організувати таку роботу.

"Щоденник навчання" також може стати в пригоді класному керівнику під час складання супровідного листа. Проте, наголошують у ДСЯО, у жодному разі вчитель не має дорікати учню за відсутність такого щоденника й наполягати на його веденні.

Нагадаємо, МОН запропонувало, як цьогоріч провести вступ у виші. Серед пропозицій - мотиваційні листи, співбесіди й мультидисциплінарний тест.

Також потенційним цьогорічним вступникам у будь-якому разі потрібно зареєструватися на ЗНО.
Слава Україні! Героям слава! Переможемо! Фото: автор - IgorVetushko, Depositphotos

# data[].attributes.attachment_link.title
Як оцінювати учнів під час війни - рекомендації ДСЯО | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Державна служба якості освіти у співпраці з ініціативою "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe), та командою підтримки реформ МОН склала рекомендації, як оцінювати учнівство в умовах війни.

# data[].attributes.headline
Що робити якщо дитині наснився кошмар або вона кричить уві сні

# data[].attributes.subject
Що робити якщо дитині наснився кошмар або вона кричить уві сні

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Під час сну, коли дитина із заплющеними очима, не потрібно торкатись її чи обіймати. (Якщо дитині сниться, що хтось її переслідує, чи вона намагається вивільниться з небезпечного простору - це може призвести до неочікуваної реакції.)

Сідаємо поруч, називаємо дитину на ім'я. Ти спиш. Тобі наснився страшний сон. Це сон. Я твоя мама. Я з тобою. Ти зараз прокинешся - і я тебе обійму. Ми в безпеці.

Коли дитина розплющує очі - звертаємося на ім'я. Подивися на мене. Ти мене бачиш? Кивни. Ти прокинув(-ла)ся. Як тебе звати? А як мене звуть? А твою кішку / собаку? Тобі наснився страшний сон. Зараз ти прокинув(-ла)ся. Усе добре. Ми в безпеці. Стисни мою руку сильно-сильно. Можна тебе обійняти? Я з тобою.

Обіймаємо, трохи гойдаємо, можна тихесенько співати колискову. Ми в безпеці.

Відженімо всі страшні сни. Нам потрібно, щоби дитина сама змогла зробити дію: плеснімо в долоні (один раз) - і сон піде в країну снів, а ми - у реальності. Або ми відштовхнемо чи бризнемо розпилювачем (навіть, уявним) - спреєм від монстрів. Чи подуємо (сни, як туман, можуть розвіятися від дихання). Чи скажемо: "Соне, знай своє місце".

Закріплюємо словами: "Ти впорав(-ла)ся, дивись, ти сам/-а все подолав/-ла".

Вночі, якщо сама дитина не розповідає, що наснилося, - не провокуємо. Якщо розповідає - кажемо: "Це був страшний сон. Це відбувалося уві сні. Усе минуло. Ти в безпеці".

Якщо дитина розповідає про ворогів чи що не могла вибратися, чи що поруч були снаряди - можна ворогів розвіяти в прах, уявити, що вибралися, поставили над собою світловий щит. Нам треба завершити процес.

Будь ласка, щоразу, коли минає тривога, коли минає небезпека - нам дуже важливо сказати: "Тривога закінчилася. Ти молодець. Ти так мені допомагав/-ла". Щоразу варто ставити крапку в подіях, щоби ми не поверталися до їх початку й не переживали в снах чи думках те, що для нас травматичне, знову і знову.

У спокійний час разом із дітьми можна співати улюблену пісню й домовитись, що ця пісня буде вашим паролем - нагадуванням про безпеку. Її можна співати, коли в дитини температура, істерика чи проблеми зі сном.

Для трансформації та роботи з образами та сюжетами сну є окремі техніки. Краще, щоб із цим працювали спеціалісти.

Нехай це не знадобиться й наші діти усміхаються в снах!
Світлана Ройз, сімейна й дитяча психологиня

# data[].attributes.attachment_link.title
Що робити якщо дитині наснився кошмар або вона кричить уві сні | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Під час сну, коли дитина із заплющеними очима, не потрібно торкатись її чи обіймати. (Якщо дитині сниться, що хтось її переслідує, чи вона намагається вивільниться з небезпечного простору - це може призвести до неочікуваної реакції.) Сідаємо поруч, називаємо дитину на ім'я. Ти спиш. Тобі наснився страшний сон. Це сон.

# data[].attributes.headline
Чому сльози – корисні. 

# data[].attributes.subject
Чому сльози – корисні. 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
Чому сльози – корисні. Пояснює психотерапевтка

# data[].attributes.attachment_link.description
Психотерапевти пояснюють, що сльози – це не прояв слабкості, а плакати – корисно. Про це йдеться в Telegram-каналі Освітнього центру

# data[].attributes.headline
Дитячі ігри для зняття напруження 

# data[].attributes.subject
Дитячі ігри для зняття напруження 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Тривале перебування в укриттях, розлука з родичами і друзями та переїзд із рідних місць можуть сприяти виникненню стресу в дітей.
Для зняття напруження батьки можуть використовувати прості ігри, перелік яких опублікував Центр громадського здоров'я з посиланням на міжнародну благодійну організацію " Save the Children "

Грати спеціалісти рекомендують у тихому місці на віддалі від речей та явищ, які можуть відволікти. Правила гри треба пояснювати зрозуміло й доступно для дітей. Усі вправи відразу робити не обов'язково, спершу можна просто спостерігати за дитиною. Так, заглиблювати дитину в гру треба поступово, залежно від того, наскільки вона сама нею захоплена.

Ось шість вправ, які рекомендують для зняття стресу:

1. Квітка та свічка
Вправа для розслаблення та глибокого дихання.

Уявіть, що у вас в одній руці приємно пахне квітка, а в іншій - запалена свічка.

Повільно зробіть вдих через ніс й уявіть, що відчуваєте запах квітки.

Повільно видихніть через рот, наче задуваєте свічку.

Повторіть кілька разів.

2. Лимони
Вправа для зняття м'язового напруження.

Уявіть, що у вас у руці лимон.

Уявіть, ніби ви підходите до дерева та зриваєте два лимони, по одному в кожну руку.

Сильно здавіть лимони, щоби вичавити сік - вичавлюйте, вичавлюйте, вичавлюйте!

Киньте лимони на підлогу та розслабте руки.

Потім повторюйте, доки соку не набереться на склянку лимонаду.

Після останнього натискання та кидка струсіть руки, щоби розслабитися.

3. Лінивий кіт
Вправа для зняття м'язового напруження.

Уявіть, що ви лінивий кіт, який щойно прокинувся після приємного довгого сну.

Широко позіхніть.

Помурчіть, як кіт: "мяу-мяу".

Тепер витягніть руки, ноги та спину - і потягніться повільно, як кіт. Розслабтеся.

4. Пір'їнка і статуя
Вправа для зняття м'язового напруження.

Уявіть, що ви пір'їнка, що літає в повітрі приблизно десять секунд.

Раптом ви завмираєте й перетворюєтеся на статую. Не рухайтеся!

Потім повільно розслабтеся, знову перетворюючись на пір'їнку, що літає в повітрі.

Повторіть кілька разів. Переконайтеся, що закінчите пір'їнкою в розслабленому стані.

5. М'яч для зняття стресу

Вправа для зняття м'язового напруження та масажу рук.

Зробіть собі м'ячик для зняття стресу. Наприклад, для цього ви можете наповнити повітряні кульки сухим горохом або рисом.

Візьміть м'яч у руку, можете взяти два в обидві руки, стисніть м'яч і розслабте руку.

Поекспериментуйте зі стисканням м'яча. Знайдіть спосіб, який підходить саме вам, змінюйте швидкість стискання, силу та тривалість стискань так, як вам буде подобатися.

6. Черепаха
Вправа для зняття м'язового напруження.

Уявіть, що ви черепаха, яка йде на повільну, розслаблену прогулянку.

Уявіть, ніби раптово почався дощ.

Щільно згорніться в калачик під панциром десь на десять секунд.

Уявіть, що знову вийшло сонце, тому можна вилазити з панцира та продовжити розслаблену прогулянку.

Повторіть кілька разів. Переконайтеся, що завершуєте вправу прогулянкою, щоби ваше тіло розслабилося.

"Перебування в укриттях, вимушений переїзд, втрата звичного середовища, друзів, іграшок - ці та інші чинники можуть спричиняти тривогу та стрес у дітей.
Ви можете допомогти своїй дитині зняти напруження за допомогою простих вправ", - пишуть у ЦГЗ.

Нагадаємо, команда ГО "Смарт освіта" запрошує учнів на пізнавальні онлайн-зустрічі з учителями. Якщо ви бажаєте, щоби ваша дитина долучилася до таких зустрічей, долучайтеся до телеграм-каналу. В ньому регулярно зʼявляються анонси нових зустрічей. Зустрічі безплатні.
Також дивіться:

# data[].attributes.attachment_link.title
Дитячі ігри для зняття напруження - перелік від Центру громадського здоров'я | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Тривале перебування в укриттях, розлука з родичами і друзями та переїзд із рідних місць можуть сприяти виникненню стресу в дітей. Для зняття напруження батьки можуть використовувати прості ігри, перелік яких опублікував Центр громадського здоров'я з посиланням на міжнародну благодійну організацію " Save the Children " Грати спеціалісти рекомендують у тихому місці на віддалі від речей та явищ, які можуть відволікти.

# data[].attributes.headline
Відкрито набір на участь у підліткових і батьківських психологічних групах

# data[].attributes.subject
Відкрито набір на участь у підліткових і батьківських психологічних групах

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
В Україні запустили групи психологічної підтримки для підлітків і батьків, чиє звичне життя зламала війна.

Про проєкт "ПОРУЧ" повідомило МОН на своєму сайті.

Участь у проєкті безплатна, зареєструватися можна тут.

Онлайн-зустрічі відбуватимуться в Zoom. У кожній із них братимуть участь не більше 10 учасників. Час зустрічей буде узгоджено з кожним учасником.

Зазначається, що психологи допомагають не лише підліткам, а й батькам. Дорослі обговорюватимуть, як підтримати себе та близьких, як керувати емоціями в складні часи, як вгамувати біль і знайти себе в нових умовах, як планувати в часи невизначеності та де знайти ресурси для цього. Заповнити заявку на участь можна за цим посиланням.

Також проєкт запрошує психологів долучатися до проєкту. Подивитися вимоги та зареєструватися можна тут.

Проєкт реалізують Дитячий фонд ООН (ЮНІСЕФ) разом із Міністерством освіти і науки України, Українським інститутом когнітивно-поведінкової терапії та Всеукраїнським громадським центром "Волонтер".

Нагадаємо, команда ГО "Смарт освіта" запрошує учнів на пізнавальні онлайн-зустрічі з учителями. Якщо ви бажаєте, щоби ваша дитина долучилася до таких зустрічей, долучайтеся до телеграм-каналу. В ньому регулярно зʼявляються анонси нових зустрічей. Зустрічі безплатні. Також продовжено набір в англомовний розмовний клуб.

Окрім того, організація запустила щотижневі онлайн-практикуми зі сімейною та дитячою психологинею Світланою Ройз.
Також дивіться: Слава Україні! Героям слава! Переможемо!
Фото: автор -[email protected], Depositphotos

ПІДПИСУЙТЕСЬ НА НАС:

# data[].attributes.attachment_link.title
Відкрито набір на участь у підліткових і батьківських психологічних групах - Biznes Portal

# data[].attributes.attachment_link.description
В Україні запустили групи психологічної підтримки для підлітків і батьків, чиє звичне життя зламала війна. Про проєкт "ПОРУЧ" повідомило МОН на своєму сайті. Участь у проєкті безплатна, зареєструватися можна тут. Онлайн-зустрічі відбуватимуться в Zoom. У кожній із них братимуть участь не більше 10 учасників. Час зустрічей буде узгоджено з кожним учасником.

# data[].attributes.headline
Як повідомити дитині про смерть людини

# data[].attributes.subject
Як повідомити дитині про смерть людини

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Марія Марковська

# data[].attributes.attachment_link.title
Як повідомити дитині про смерть людини, з якою вона контактувала. 10 правил від психологині

# data[].attributes.attachment_link.description
“Піти в засвіти”, “заснути навіки”, “перетворитися на янгола”, “покинути світ”, “відійти в небуття”, “витягти ноги”, “віддати душу богові” – це

# data[].attributes.headline
Як допомогти підліткам зберегти концентрацію під час навчання і не посваритися з ними 

# data[].attributes.subject
Як допомогти підліткам зберегти концентрацію під час навчання і не посваритися з ними 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Поради для батьків від Центру психологічної підтримки .
Освітній Центр Верховної Ради України на своїй у фейсбуці опублікував поради для батьків про те, як підтримати підлітків:

1. Свіже повітря. Провітріть приміщення за 15-20 хвилин до того, як підліток сяде за домашнє завдання або інші задачі з концентрацією уваги. Якщо дозволяє погода - залиште кватирку відчиненою. Ідеальне поєднання - свіже повітря та легка руханка, щоб розігнати кров і насичити мозок киснем.

2. Оточення. За можливості, забезпечте підлітку приміщення, де його або її ніхто не потурбує, не буде зайвого шуму. Хоча б куток зі столом та стільцем, повз які не будуть постійно ходити туди-сюди. Не відволікайте дитину: чистка картоплі почекає. Якщо у приміщенні, де навчається підліток, шумно - дозвольте ввімкнути у смартфоні плейлист, скоріш за все дитина уже звикла під нього працювати.

3. "Їжте слона" частинами. Допоможіть дитині виробити навичку аналізувати завдання, ділити його на частини та виконувати їх поступово. Покажіть, що стратегія "осягнути неосяжне" неконструктивна: простіше впоратися із завданням, якщо зрозуміти послідовність кроків.

4. Техніка 25+5. Робота за часовими проміжками передбачає виконання завдань протягом 25 хвилин, після чого 5 хвилин відпочивати. Час відпочинку рекомендуємо витратити на чай, розминку, але ні в якому разі не на іншу роботу. Не страшно, якщо завдання невиконане за перший проміжок часу. Але якщо підліток "втягнувся" і проіґнорував дзвінок для відпочинку - не переривайте його або її. Найкраще сумістити цю техніку з технікою нижче.

5. Чергування завдань. Ідея "зробити все складне, а потім просте" може бути спокусливою для вас (бо найскладніші завдання будуть виконані), але мозку потрібен час, щоб "розігнатися". Ідея "зробити все просте, а потім складне", навпаки, приваблива для підлітка, але також неефективна. Найкраще, що можна спробувати - це чергувати задачі у форматі "проста - шматок складної - проста". Тоді мозок "розігріється", направить максимум ефективності на складні моменті, а після цього відволічеться.

Читайте також: Слава Україні! Героям слава! Переможемо! Фото: автор AndrewLozovyi, Depositphotos.
Зверніть увагу, що ці рекомендації не стосуються фронтових зон, бо будь-яка концентрація на навчанні потребує відчуття безпеки, яке в подібних умовах, на жаль, неможливе.

# data[].attributes.attachment_link.title
Як допомогти підліткам зберегти концентрацію під час навчання і не посваритися з ними | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Поради для батьків від Центру психологічної підтримки . Освітній Центр Верховної Ради України на своїй у фейсбуці опублікував поради для батьків про те, як підтримати підлітків: Свіже повітря. Провітріть приміщення за 15-20 хвилин до того, як підліток сяде за домашнє завдання або інші задачі з концентрацією уваги.

# data[].attributes.headline
Як говорити з дітьми про військову агресію 

# data[].attributes.subject
Як говорити з дітьми про військову агресію 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Найголовніше - дитині потрібно завжди говорити правду, але уникати надмірних емоцій та паніки. Так можна підготувати її до критичних подій (звуків сирени, вибухів, пострілів), але натомість дати впевненість у майбутньому.

Варто також пам'ятати, що найменш стресовою для дитина така розмова буде, якщо її проводить хтось із близьких (батьки або, якщо вони не можуть поки контролювати свої емоції, ті, кому дитина довіряє).
Дошкільнята
Краще говорити з ними через казки. Є чимало текстів, які в доступній формі пояснюють дитині питання безпеки. Наприклад, "Коза-дереза" - чудовий приклад, як можна розповісти, що пускати чужого у свою домівку небезпечно.

Історії можна придумувати так, щоби сюжети та алегорії були максимально наближені до того, що насправді відбувається навколо.
6-10 років
Підтримувати впевненість дитини в тому, що батьки готові до різних сценаріїв розгортання подій - речі й документи зібрані, все необхідне є, поряд розміщені безпечні укриття тощо.

Варто пояснити дитині, що коли хтось із близьких дорослих наразі у війську, теробороні, то це їхні робота і обов'язок, а не менш важливий обов'язок дитини нині - й далі вчитись.

Можна запропонувати підтримати захисників, намалювавши малюнок чи написавши історію, вірш, лист.
Старші діти й підлітки
Дорослим варто звернути увагу на те, де діти беруть інформацію про події та відфільтрувати ці джерела. Важливо пояснити, чому потрібно користуватися тільки офіційною та перевіреною інформацією.

Заспокоїти дітей у цьому випадку можуть відверті розмови, відсилки до історії України, яка вже перемогла в чималій кількості війн, життєві історії та свідчення очевидців історичних подій.
Для будь-якого віку
Обов'язково треба пояснити дитині чіткі правила поведінки, наголосити на обережності та пильності більше, ніж зазвичай (наприклад, що в жодному разі не можна піднімати на вулиці незнайомі речі чи предмети).

За можливості приділяти дитині якомога більше уваги та бути поруч із нею.

Нагадаємо, команда ГО "Смарт освіта" запрошує учнів на пізнавальні онлайн-зустрічі з учителями. Якщо ви бажаєте, щоби ваша дитина долучилася до таких зустрічей, долучайтеся до телеграм-каналу. В ньому регулярно зʼявляються анонси нових зустрічей. Зустрічі безплатні. Також продовжено набір в англомовний розмовний клуб.

Окрім того, організація запустила щотижневі онлайн-практикуми зі сімейною та дитячою психологинею Світланою Ройз.
Також дивіться: Слава Україні! Героям слава! Переможемо!

# data[].attributes.attachment_link.title
Як говорити з дітьми про військову агресію | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Найголовніше - дитині потрібно завжди говорити правду, але уникати надмірних емоцій та паніки. Так можна підготувати її до критичних подій (звуків сирени, вибухів, пострілів), але натомість дати впевненість у майбутньому. Варто також пам'ятати, що найменш стресовою для дитина така розмова буде, якщо її проводить хтось із близьких (батьки або, якщо вони не можуть поки контролювати свої емоції, ті, кому дитина довіряє).

# data[].attributes.headline
Виховуємо стійкість – поради для батьків і вчителів 

# data[].attributes.subject
Виховуємо стійкість – поради для батьків і вчителів 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Освітній центр Верховної Ради у своєму телеграм-каналі опублікував 10 порад для дорослих, як допомогти дитині навчитися стійкості у воєнний період.
Для цього дорослим потрібно:

1. Говорити з дітьми. Чесно, просто і впевнено відповідати на запитання, які виникають у дітей. Уважно вислуховувати їхню думку. Допомагати проговорювати та називати почуття й емоції. Не залишати дітям місця для сумнівів (наприклад, "я завжди буду про тебе піклуватися").

2. Створити емоційно безпечний простір для дитини. Проводити з нею час, гратися, читати, бути в полі зору дитини.

3. Обмежити кількість часу, що проводиться за переглядом новин.

4. Пам'ятати, що стрес від війни посилює щоденні побутові стреси. Дитина може демонструвати нетипові для неї реакції на звичайні події (наприклад, невдало складений тест із навчальної дисципліни, помилки тощо). Дорослий повинен заспокоїти й дати впевненість, що в будь-якому випадку її розуміють і підтримують.

5. Дотримуватися розпорядку дня, причому бажано, аби він був якомога схожішім на довоєнний. Це дасть змогу мінімізувати стрес.

6. Подбати про себе. Це дасть змогу відновити власний ресурс, щоби й надалі піклуватися про дитину.

7. Повторювати дітям, що з ними все буде добре. З іншого боку, проговорити деталі плану евакуації, якщо обставини зміняться. Також варто пояснити, що кожен нині виконує свою роботу для перемоги та розбудови стабільного майбутнього: дорослі - працюють (військові, тероборона, волонтери та ін.), діти - навчаються, і це їхня, не менш важлива робота.

8. Відслідковуйте незвичайну поведінку дитини з метою не пропустити ознаки тривожності чи страху, які вона не може передати словами.

9. Долучайте дитину до допомоги, принаймні, у побутових справах, що вона може виконувати, відповідно до свого віку. Так вона почуватиметься впевненіше.

10. Говорити з дитиною про майбутнє, мріяти та будувати плани. Їй потрібна впевненість, що погані часи обов'язково закінчаться.

Нагадаємо, команда ГО "Смарт освіта" запрошує учнів на пізнавальні онлайн-зустрічі з учителями. Якщо ви бажаєте, щоби ваша дитина долучилася до таких зустрічей, долучайтеся до телеграм-каналу. В ньому регулярно зʼявляються анонси нових зустрічей. Зустрічі безплатні. Також продовжено набір в англомовний розмовний клуб.

Окрім того, організація запустила щотижневі онлайн-практикуми зі сімейною та дитячою психологинею Світланою Ройз.
Також дивіться: Слава Україні! Героям слава! Переможемо! Головне фото: автор - Alexis84, Depositphotos Інші фото - скріншот із телеграм-каналу Освітнього центру ВРУ

# data[].attributes.attachment_link.title
Виховуємо стійкість - поради для батьків і вчителів | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Освітній центр Верховної Ради у своєму телеграм-каналі опублікував 10 порад для дорослих, як допомогти дитині навчитися стійкості у воєнний період. Для цього дорослим потрібно: Говорити з дітьми. Чесно, просто і впевнено відповідати на запитання, які виникають у дітей. Уважно вислуховувати їхню думку. Допомагати проговорювати та називати почуття й емоції.

# data[].attributes.headline
Ігротерапія без іграшок – добірка від МОН 

# data[].attributes.subject
Ігротерапія без іграшок – добірка від МОН 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Добірка опублікована в Telegram-каналі МОНограм.

Автори добірки нагадують, що гра - це природний і чи не єдиний спосіб для дитини прожити власні емоції, що є критично важливим у нинішніх обставинах, коли діти ховаються в укриттях від гучних обстрілів разом із чужими людьми.

Завдяки пропонованим іграм діти (та й дорослі теж) зможуть подолати паніку, тривогу й агресію, виплеснути емоції, зняти напруження, заспокоїтися, встановити власні кордони та розслабитися.

Нагадаємо, що ГО "Смарт освіта" і сайт "Нова українська школа" проводять пізнавальні онлайн-зустрічі для учнів. Для участі заповніть анкети для дітей або вчителів (інших дорослих, які хочуть чимось поділитися з дітьми).
Слава Україні! Героям слава! Переможемо! Усі зображення з Telegram-каналу МОНограм .

# data[].attributes.attachment_link.title
Ігротерапія без іграшок - добірка від МОН | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Добірка опублікована в Telegram-каналі МОНограм. Автори добірки нагадують, що гра - це природний і чи не єдиний спосіб для дитини прожити власні емоції, що є критично важливим у нинішніх обставинах, коли діти ховаються в укриттях від гучних обстрілів разом із чужими людьми.

# data[].attributes.headline
Як підтримати підлітка у кризовій ситуації 

# data[].attributes.subject
Як підтримати підлітка у кризовій ситуації 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
UNICEF Ukraine на своїй у фейсбук опублікувала поради про те, як підтримати підлітків у нинішніх умовах.
Підлітки вже достатньо дорослі, щоб розуміти все, що відбувається, але не мають досвіду, аби впоратися зі своїми емоціями та почуттями. В умовах війни вони особливо вразливі.

Збережіть для себе поради від психологів про те, як сьогодні підтримати свою дитину:

Слухайте і говоріть. Знаходьте час та уважно слухайте розповіді дітей про те, що вони відчувають і думають. Роз'ясніть відомі вам факти та надавайте дітям правдиву інформацію (з урахуванням вікових особливостей) про ситуацію, в якій опинилася країна в цілому та ваша родина, зокрема.

Дозвольте емоціям бути. Чесно розповідайте дитині про свої почуття та поясніть, що боятися, переживати, плакати - це нормально. Проте надалі важливо стабілізуватися і відволіктися буденними справами настільки, наскільки це можливо.

Плануйте майбутнє. Мрійте та плануйте разом, обговорюйте з підлітками, що ви зробите одразу, як настане мир. Такі роздуми та розмови надихають і стабілізують.

Обіймайтеся. Обіймайте свого підлітка та інших членів сім'ї не менше 8 разів на день. Тактильний контакт вкрай важливий в умовах невизначеності і стресу.

Подивіться разом улюблені фільми. Це можна зробити навіть перебуваючи в укритті. Обирайте життєствердні фільми, які дарують надію, обговорюйте побачене. Нагадуйте дитині, що після найтемнішої ночі настає ранок.

Читайте вголос. Спільне читання вголос дає відчуття захищеності та спокою. Читайте разом книжку, яку ви вже добре знаєте, або нову, до якої ніяк не доходили руки.

Хваліть і робіть акценти на досягненнях дитини. Відмічайте навіть незначні досягнення. Вселяйте підлітку віру у свої сили та пропонуйте підтримку.

Заохочуйте спілкування дитини з однолітками. Для більшості підлітків спілкування з друзями є дуже важливим. Сприяйте цьому, розкажіть дитині, як вона може підтримати друзів, яким важко впоратися з емоціями.

Долучайте підлітків до допомоги іншим. Але робіть це за умов максимальної безпеки. Розкажіть дитині, як саме можна допомогти, підтримати інших, долучайтеся до допомоги разом з нею. Водночас поясніть дитині, що пріоритетом повинна бути її безпека.

Будьте уважними до змін у поведінці дитини. Зверніться за онлайн-консультацією до психолога, якщо стан дитини викликає занепокоєння.

Пам'ятайте! Ви - незамінна людина в житті дитини. Для неї ви є опорою та острівцем безпеки. Бути такою людиною можливо лише за умови, що ваш ментальний стан залишається стабільним та стійким.
Слава Україні! Героям слава! Переможемо! Зображення з фейсбук-сторінки ЮНІСЕФ Україна.
Читайте також про те, як подолати паніку. 46 вправ і порад, як стабілізуватися під час війни.

# data[].attributes.attachment_link.title
Як підтримати підлітка у кризовій ситуації | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
UNICEF Ukraine на своїй у фейсбук опублікувала поради про те, як підтримати підлітків у нинішніх умовах. Підлітки вже достатньо дорослі, щоб розуміти все, що відбувається, але не мають досвіду, аби впоратися зі своїми емоціями та почуттями. В умовах війни вони особливо вразливі. Збережіть для себе поради від психологів про те, як сьогодні підтримати свою дитину: Слухайте і говоріть.

# data[].attributes.headline
Як допомогти дітям впоратися з тривожністю під час воєнних дій 

# data[].attributes.subject
Як допомогти дітям впоратися з тривожністю під час воєнних дій 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
Як допомогти дітям впоратися з тривожністю під час воєнних дій

# data[].attributes.attachment_link.description
Жіночий Ветеранський Рух дав поради, як допомогти дітям впоратися з тривожністю під час воєнних дій. Публікуємо ці поради повністю: 1.

# data[].attributes.headline
Як адаптувати дитину на новому місці

# data[].attributes.subject
Як адаптувати дитину на новому місці

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
За даними Управління Верховного комісара ООН, з початку воєнних дій за кордон виїхали понад 3 млн українців. Точних даних щодо переміщення родин всередині країни немає, але, за словами київського мера Віталія Кличка, тільки столицю покинув кожен другий мешканець. Переселенці здебільшого - це жінки й діти, котрі змушені адаптуватися та принаймні тимчасово будувати нове життя в безпечніших умовах. Про те, як допомогти дітям адаптуватися на новому місці, "Нова українська школа" поговорила з психологинями Анастасією Абмановою та Вікторією Горбуновою. Експертки радили:

як організувати побут на новому місці, щоби дитина якнайшвидше перестала відчувати стрес, про що і як говорити?

як комунікувати з дитиною, коли вона опинилася в новому місці без батьків чи близьких людей?

що робити, коли дитина закривається й відмовляється спілкуватись?

коли варто відновлювати навчальні заняття та як допомогти адаптуватися до нового мовного середовища?

ЯК ОРГАНІЗУВАТИ ПОБУТ, ЩОБИ МІНІМІЗУВАТИ СТРЕС

Побут та щоденний розклад дитини має бути організований так, аби бути максимально схожим на той, який вона мала вдома, кажуть експертки. Тобто мають бути й заняття, і гра, і прогулянки (причому вони надзвичайно важливі саме в цей період).

Зрозуміло, що й батькам на новому місці завжди непросто, вони мають купу справ та проблем. Проте їм варто пам'ятати про базові потреби своїх дітей.

"Насамперед це повноцінні сон та харчування, фізичні вправи, свіже повітря й навчання. Я би рекомендувала скласти такий розпорядок дня, який би передбачав усі ці моменти. Записати його на аркуші, аби не тримати в голові, та розмітити десь на видному місці. Тоді й дитина матиме розуміння, за яким принципом відбуватиметься її нове життя, і це суттєво знизить вплив на неї стресового чинника", - зазначає Вікторія Горбунова.

"Рутинні ритуали мають містити в собі тілесні практики, - додає Анастасія Абманова. - Обтиратися рушником більш активно, ніж зазвичай, піклуватися про домашніх улюбленців, гладити їх, складати речі та іграшки, бігати босоніж чи купатися у водоймах, якщо погода в місці вашого перебування дозволяє, обійматися з рідними тощо.
Варто приділити особливу увагу харчуванню, бо саме воно може сприяти швидшій інтеграції дитини в нову обстановку. Варто, з одного боку, намагатися лишатися в межах звичної харчової традиції, тобто намагатися готувати для дитини страви, до яких вона звикла вдома. Але з іншого - поступово вводити в її раціон нові продукти. Це введення має бути свідомим для дитини. Наприклад, якщо вона ніколи не пробувала манго, то нехай потримає його в руках, понюхає, обережно постискає, спробує. Цей процес вмикатиме поступово її інтеграційні та когнітивні здібності, що значно пришвидшить адаптаційний період".
Також варто дотримуватися домашніх побутових ритуалів або, якщо вони недоступні, починати створювати нові - посидіти ввечері з горнятком чаю, обіймаючись, вкласти спати улюблену іграшку, приготувати одяг на ранок тощо.

Якщо дитина - підліткового віку й вихована в дусі патріотизму, варто дати їй можливість долучитися до волонтерства. Наприклад, підтримка кібератак чи активного спілкування з однолітками з інших країн, аби донести інформацію про те, що зараз відбувається в Україні. Проте батьки мають контролювати кількість часу, що дитина проводить за такою діяльністю, адже життя підлітка не може складатися виключно з воєнних подій. Однієї-двох годин волонтерської діяльності для дитини цілком достатньо.

Важливо відслідковувати, скільки часу дитина проводить у соцмережах та за переглядом новин, адже перевантаження дитячої психіки інформацією та емоційне навантаження в умовах призвичаювання до нового місця, безумовно, має важкі негативні наслідки.

ЯК СПІЛКУВАТИСЯ З ДИТИНОЮ, АБИ ЗНИЗИТИ ЇЇ ТРИВОЖНІСТЬ

Діти через свій вік дуже адаптивні, їм доволі легко пристосуватися до нових умов, каже Вікторія Горбунова. Але, з іншого боку, вони дуже добре "зчитують" емоційний стан своїх близьких, тому найперше завдання дорослих - заспокоїтися самим чи принаймні транслювати дітям упевненість.

Обов'язково треба проговорити з дітьми, що відбувається, де вони перебувають та дати їм "горизонт майбутнього".

"Діти сприймають зовнішній світ через історії, і коли близький дорослий не розповість дитині цю історію, вона зробить це сама для себе. Така дитяча уявна історія може виявитися набагато страшнішою за реальну. Саме тому пояснювати все, що відбувається, надзвичайно важливо, якщо ми хочемо знизити рівень стресу в дитини", - наголошує психологиня.

Так само є думка, що людині, яка пережила травматичний досвід, не можна говорити про те, що все буде добре, адже насправді ніхто не зможе їй цього гарантувати. Проте це не стосується дитини, адже її вік потребує впевненості в завтрашньому дні. Тому батькам варто заспокоїти дитину й помріяти разом із нею про те, яким буде їхнє життя після нинішніх подій.

"Варто наголосити, що дитина не винна в тому, що обставини змінилися, - підкреслює Анастасія Абманова. - Проговорити, що бувають позитивні (з'явилися неочікувані вихідні й родина поїхала на море), нейтральні (магазин був закритим і ми поїхали в інший) та негативні обставини, які впливають на зміну планів та життя. Обов'язково також треба дати опору у вигляді дорослого - не ти опинився в нових обставинах, а ми з тобою разом. Зміна обстановки для дитини найчастіше - це пригода, у якій можна віднайти позитивні моменти та переживати їх разом".

І, нарешті, варто обговорити з дитиною правила поведінки на новому місці.
"Нині часто трапляється, що доводиться ділити житло з іншими людьми, чий спосіб життя може відрізнятися від вашого. Тому варто проговорити це з дитиною заздалегідь - можливо, тут не можна надто голосно говорити, тупотіти, треба додатково прибирати за собою чи організація певних гігієнічних процедур відбуватиметься по-іншому, аніж удома.
Рекомендую також не лише проговорити, але й потренувати такі собі "правила кризової поведінки": поки ми живемо тут, ти спочатку швидко робиш те, що я тобі кажу (не йди, зупинись, замовкни, підійди тощо), а вже потім я тобі пояснюю, чому саме так треба було зробити", - пояснює Вікторія Горбунова.

Якщо дитина закривається й відмовляється спілкуватися, у жодному разі не треба її силувати до цього, кажуть експертки. Мовчання дитини може бути результатом шокового стану: є чимало історій, коли саме пригнічення мовленнєвої діяльності в дітей ставало першою реакцією на травматичні події.

Тому варто створити навколо дитини доброзичливу атмосферу, за можливості відновити приємні домашні ритуали - спільні прийоми їжі, чаювання, масажі або переднічні читання книжок, перегляд фільмів. Не треба примушувати дитину до розмови, але обов'язково демонструвати свою відкритість і готовність до діалогу тоді, коли вона сама цього схоче.

Травма війни - серйозний глибокий процес, який матиме вплив не лише на нас і наших дітей, а ще на кілька поколінь за на ми. І тому в жодному разі не можна намагатися лікувати наслідки самостійно, потрібна допомога фахівців. Нині працюють чимало волонтерів та фахівців цього профілю, тому варто просити про допомогу. З іншого боку, найперше, що потрібно дитині, яка закрилася в собі, - відчуття безпеки. Її треба більше обіймати, приділяти увагу й дати трошки часу на те, щоби вона прийшла до тями.

ЩО РОБИТИ, ЯКЩО ДИТИНА ОПИНИЛАСЯ ОКРЕМО ВІД РІДНИХ

Насамперед важливо дати розуміння, хто з дорослих на цей період буде виконувати роль опікуна, до кого можна звертатися з проханнями, по допомогу, кому звітувати чи в кого просити дозволу. Це важливо для дитини будь-якого віку, яка опинилася без рідних людей поруч.

Коли йдеться про підлітковий вік, перебування без батьків може трансформуватися в абсолютно різні емоції - від сорому до остраху та агресії.

"Треба дати дитині можливість проговорити всі свої почуття та емоції, допомогти назвати їх та пояснити, що кожна з них має право на життя і є абсолютно нормальною для людини в такому становищі", - зазначає Вікторія Горбунова.

Дуже корисно організувати зв'язок дитини з рідними, коли є така можливість. Аудіо, а ще краще відеодзвінки, причому чим регулярнішими вони будуть, тим легше дитина адаптуватиметься до нового місця перебування. Варто запропонувати їй до таких "зустрічей" із рідними підготувати так звану "скриньку подій" - спогадів про те, що відбувалося з нею від моменту попередньої зустрічі, що він чи вона робили, чого вдалося навчитися чи досягти. Це допоможе не зациклюватися в розмові на сумуванні та негативних емоціях від розлуки, а спрямувати мислення дитини на конструктив.

КОЛИ ПОВЕРТАТИСЯ ДО НАВЧАННЯ ТА ЯК АДАПТУВАТИСЯ ДО НОВОГО МОВНОГО СЕРЕДОВИЩА

Повертатися до занять потрібно тоді, коли дитина готова до цього, переконана Вікторія Горбунова. Діти більш гнучкі, ніж дорослі, у них стабільніша нервова система, вони швидше адаптуються. Але навчання - процес, який не варто переривати навіть за тих обставин, що маємо сьогодні.

Проте в умовах небезпеки чи нестабільності дитина не може засвоювати складну інформацію. Варто пам'ятати, що в стресових умовах дитині може знадобитися більше часу на відпочинок.

"Наразі треба брати до уваги, що першочергове завдання школи - підтримати дитину та відволікти її від того, що відбувається навколо, особливо коли йдеться про тих, хто були змушені переїхати й тимчасово пішли в нові школи. Тому говорити про глибину засвоєння знань у таких умовах не на часі, - каже Анастасія Абманова.
Первинне завдання вчителя - згуртувати дітей та створити безпечне середовище для всіх, хто долучилися. Найкраще цьому сприятимуть заняття з мистецтва та арттерапії. Поступово можна залучати дітей до вивчення окремих дисциплін, насамперед тих, що дитині даються легко чи викликають зацікавлення. Примушувати дитину до вивчення певних предметів чи вимагати від неї якихось досягнень - це взагалі неприпустимі поняття. Коли дорослий вимагає від дитини засвоєння знань на певному рівні, це означає, що він намагається вдовольнити власні амбіції, а інтереси дитини лишаються поза увагою. Ба більше, коли йдеться про дитину, що перебуває в стресовому стані".
Психологині радять, якщо родина опиняється за кордоном у новому мовному середовищі, обов'язково долучати дитину до вивчення іноземної мови.

"Це ідеальне середовище для перемикання від стресу, - каже Вікторія Горбунова. - Нейронні мережі, які залучені в опануванні іншої мови, кардинально відрізняються від тих, які працюють у використанні рідної. Коли ми говоримо українською, мислимо, висловлюємо думки, то в нас задіюються емоції та емпатія.
Використання іноземної мови функціонує в когнітивному режимі. Це означає для дитини, що навіть розмови іншою мовою про те, що їй довелося пережити під обстрілами чи на окупованій території, даються психологічно набагато легше, сколихають менш інтенсивні емоції. Не варто віддавати дітей у школу одразу після приїзду, треба дати їм час на адаптацію, але вже за кілька днів чи тиждень дитина може йти в місцеву школу. І як свідчить практика, уже за місяць-півтора дитина буде активно спілкуватися новою мовою та вирішувати нею, як мінімум, побутові питання".
Ба більше, що в європейських країнах давно активно формується мультинаціональне середовище, тому в більшості освітніх систем розроблені так звані welcome-програми, які допомагають дітям-іноземцям швидко адаптуватися в мовній та культурній традиції країни перебування. Це означає, що українським дітям підуть на зустріч у місцевій школі та допоможуть швидко влитися в колектив та почати опановувати нову мову. З іншого боку, щодо предметів, де використовують не лише мовні навички, але й загальноприйняті символи (наприклад, математика, фізика), діти будуть почуватися вільніше.
Анна Степанова-Камиш, "Нова українська школа" Титульне фото: автор - ArturVerkhovetskiy, Depositphotos Публікація підготовлено за підтримки Міжнародного фонду "Відродження". Позиція Міжнародного фонду "Відродження" може не збігатися з думкою автора.

# data[].attributes.attachment_link.title
Як адаптувати дитину на новому місці, якщо ви вимушено переїхали. Поради психологів | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
За даними Управління Верховного комісара ООН, з початку воєнних дій за кордон виїхали понад 3 млн українців. Точних даних щодо переміщення родин всередині країни немає, але, за словами київського мера Віталія Кличка, тільки столицю покинув кожен другий мешканець. Переселенці здебільшого - це жінки й діти, котрі змушені адаптуватися та принаймні тимчасово будувати нове життя в безпечніших умовах.

# data[].attributes.headline
Долаємо паніку

# data[].attributes.subject
Долаємо паніку

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"За словами фахівчині, залежно від провідного типу нашої нервової системи, коли почули страшне слово чи звуки сирени, у когось почалася паніка, у когось почастішало серцебиття, когось почало "трясти", хтось метушився чи завмирав, а хтось почав плакати... У н Тому Світлана Ройз провела відкриту онлайн-зустріч для всіх охочих. Відео можна переглянути тут або у вікні нижче. "Нова українська школа" зробила й текстовий варіант із порадами й методиками психологині. Далі - пряма мова. АЛГОРИТМ ВПЛИВУ НА СПОКІЙ инішній ситуації надзвичайно важливо зберігати спокій, не панікувати й акумулювати свої сили для підтримки родини та країни. Це вкрай складно в обставинах, що наразі відбуваються. Як би ми не були "готові" до того, що зараз відбувається, неможливо нормально сприймати те, що у 2022 році ми чуємо слово "війна". Усі реакції, які виникали у вас сьогодні вранці чи виникають зараз, - абсолютно природні й не варто відчувати за це провину", - Швидкі дії, як вплинути на спокій: каже сімейна та дитяча психологиня Світлана Ройз.
Важливо пам'ятати: після фази гіперактивності, у якій, наприклад, ми перебували весь ранок чи якусь частину дня, цілком закономірно настає фаза стабілізації, а потім - виснаження. Аби не дійти до останньої фази, треба почати вчасно піклуватися про себе. Треба робити все, що можливо, щоби ви могли хоча б на якийсь час "відключатися".

Наприклад, якщо ви з партнером можете "чергувати", моніторити новини чи спати, це важливо робити.

Адже, якщо після фази виснаження, доведеться знову реагувати, нервова система може не витримати навантаження.
Контроль стоп, спини, очей і рук

Нервова система влаштована так: коли небезпечно тілу, усі знання не засвоюються. Тож перше, що треба зробити, - повернути безпеку своєму тілу. Якщо поруч із вами дитина, обійміть її і скажіть: "Я з тобою". Якщо її рухи пришвидшені, треба говорити повільно, тихо й бути на рівні очей дитини.

Безпека для людей - це про режим дня, рутину. Робіть, усе, що ви запланували, якщо це можливо. Наприклад, піти в душ, поприбирати, поїсти, приготувати їжу.

Пам'ятайте, що треба пити воду. Коли симпатична система активна, у нас пересихає в роті. Якщо не хочете пити, хоча б змочіть губи чи пополощіть рот.

Треба їсти чи принаймні жувати. Коли ми жуємо, нервова система виходить зі стану паніки. Носіть із собою жуйки, цукерки. Ідеально, щоби було щось із вираженим смаком, аби повернути себе в стан мінімального спокою.

Слідкуйте за тим, аби ви та діти ходили в туалет. Історично склалося так: аби ссавці були в безпеці, у них мають бути позиви до сечовипускання й дефекації. Це треба, щоби стати легшим перед втечею. Якщо в стресовій ситуації ви відчуваєте, що з кишківником щось відбувається, це абсолютно нормально.

Візьміть у ліву руку якийсь предмет, який можете проконтролювати. Коли ми беремо щось у ліву руку, то, фактично, беремо під контроль усе, що відбувається в правій півкулі мозку. Усі тривожні думки й образи - це зокрема робота правої півкулі.

Наприклад, коли дитина тривожиться, а вам треба зібрати речі, призначте її відповідальною за якийсь процес і дайте якийсь предмет у ліву руку. Це допоможе заспокоїтися.

Аби ми були в безпеці, маємо ввести нові правила нашого часу. Наприклад, не підходьте до вікон, натомість наближайтеся до так званої несучої стіни. Зараз саме час пограти з дитиною в "супергероїв безпеки", оглянути квартиру й подумати, що може впасти з полиці.

Сконтактуйте із сусідами, щоби відчувати, що поряд є підтримка. Якщо є можливість зібратися кількома сім'ями чи класом десь у безпечному просторі, це буде чудово. Так ви зможете влаштувати "колективну безпеку".

Підтримуйте свої емоції. Дайте собі можливість проявити емоції, які відчуваєте. Якщо важливо плакати чи злитися, так і робіть. Наприклад, коли людина матюкається, виділяється гормон ендорфін. А це допомагає знеболити процес.

Коли вранці я почула сирени, то зрозуміла, що не можу говорити. Це для мене не властиво. Це пояснюється так: коли страшно, у нас вимикаються зони Брока, що відповідають за говоріння. Якщо ви відчуваєте те саме чи чуєте, що в дітей сиплий, нетиповий голос, співайте, кричіть, говоріть голосно.

Повторюйте слово "пау" кілька разів. Уявіть, що ви наче кидаєте це слово в стелю, як у мішень.

Слідкуйте за диханням. Робіть вдих на 2 такти, а видих - на 4 чи 6. Тобто затримуйте дихання. Дітям можна давати скоромовки, щоби вони говорили їх на видиху.

Дозвольте собі "потупити". Коли ми перебуваємо в стані травматизації, терапевти рекомендують грати на тетрисі, з кульками. Можете пограти в комп'ютерну гру.

Коли ми не можемо нічого проконтролювати, треба виконати дії, які мают ь хоч трохи контролю. Тобто те, за що ви можете взятися й що даватиме швидкий результат. Наприклад, щось швидко спекти чи прибрати на полиці.

Якщо ви ходите квартирою, краще йти перехресно: ліва рука, права нога. Коли ми перебуваємо в стресовому стані, то переважно ходимо паралельно: права рука, права нога. Це означає, що порушені зв'язки між кулями мозку.

Для того, щоби повернути в дію префронтальну кору (частину, якою ми думаємо), важливо поставити собі запитання: "Я розглядаю всю доступну інформацію чи звертаю увагу тільки на погані новини?". Не зважаючи на всю інформацію, що є в інформаційному просторі, є хороші новини. Наприклад, ми знаємо, скільки атак відбито. Важливо поділяти думки та факти. Факти - те, що повідомляють в офіційних джерелах інформації, думки - наша інтерпретація.

Запитайте себе: "Моя дівчинко (мій хлопчику), що я можу зараз для тебе зробити?". І зробіть це для себе. Турбота про себе згодом повернеться сторицею.

Випишіть практики, які допомагають повернути стан спокою. Коли ми в стані стресу, то можемо чогось не згадати. Якщо це буде записано, ви зможете повторити це.

ПРАКТИКИ, ЯКІ ДОПОМОЖУТЬ СТАБІЛІЗУВАТИСЯ

Сядьте стійко, наскільки це можливо. Якщо ви опираєтеся на стінку стільчика, опирайтеся. Відчуйте, як щільно "вм'ялися" в стільчик. У людини є кілька точок опори й контакту, завдяки яким вона може вийти зі стану паніки та стресу й допомогти собі не потрапити в стан травматизації.

Перше - це стопи. Що б не відбувалося, перевіряйте в себе і своїх дітей, наскільки стійко стоять стопи. Подивіться зараз на ваші ноги. У той момент, коли ви чуєте інформацію, що вас лякає, постарайтеся одразу подивитися на свої ноги. Коли з'являється контакт із ногами, з'являється можливість рухатися.

Друге - спина. Якщо у вас є можливість на щось опиратися, зробіть це. У той момент, коли стає страшно, притуліться до стіни чи до спинки стільчика.
Точка екстреної допомоги під час паніки
Третє - очі. Озирніться своєю кімнатою. Подивіться, що видно навкруги. Якщо поруч із вами хтось є, зустріньтеся з ним / нею поглядом. Коли страшно, ми говоримо "у мене в очах потемніло", тобто виходимо із зорового контакту. А ще, коли стає страшно, у нас розширюються зіниці, щоб охопити поглядом більшу кількість об'єктів. Буває, усе "пливе" перед очима, а буває, в очах темніє. Тож спробуйте покліпати очима і знайти якусь яскраву точку навкруг, аби сфокусуватися.
Психотерапевтична практика
Четверте - руки. Стисніть і розтисніть свої руки, потріть їх. У той момент, коли ми тремо руки, допомагаємо вийти собі з фази стресу. Далі обійміть себе. Коли нам страшно й ми потрапляємо у фазу сильного стресу, втрачаємо контакт зі своїм тілом. Ми буквально "вилітаємо" з нього. Але тільки тіло може витримати те напруження, з яким ми стикаємося. Якомога частіше замотуйтеся в плед.

Покладіть ліву руку під праву пахву і праву руку - на плече. Порухайте лівою рукою, постукайте себе по правому плечу. Це допомагає повернути "контейнер" нашому тілу.
Обов'язкова вправа
Для дитини цю вправу треба модифікувати так: запропонуйте, аби вона поклала руку собі на плече, і скажіть, що це наче ви або янгол її захищаєте. Якщо ваші діти вірять у янголів-охоронців, зараз саме час це використати.

Знайдіть точку між безіменним пальцем та мізинцем і надавіть на неї. Це точка, на яку ми впливаємо, коли стає страшно. Це допомагає заспокоїтися.

Простукуйте грудну клітину, з'єднуючи руки, наче пташки, з періодичністю один удар у секунду, чергуючи руки. А тепер проговоріть про себе чи вголос: " Я впораюся, ситуація справді складна, але я зроблю це". Ця вправа допомагає повернути серцебиття в нормальний ритм. Тому важливо, щоби був саме один удар на секунду. Якщо робити це частіше, серцебиття пришвидшиться.
Гримаси
Якщо дитина самостійно не може це робити, ритмічно постукайте по її колінах чи плечах зі словами: " Ми впораємося, справді страшно й важко, але подивися, які ми молодці".
Кондиціонер перевантаженої нервової системи
Навіть якщо ви забудете про все інше, пам'ятайте про цю вправу. Як тільки з'являється можливість, зробіть "потягушки", потягніться вверх. До того ж запропонуйте дітям потягуватися. Якщо ви вмієте займатися йогою чи стретчингом, загадайте про це саме зараз.

Пам'ятайте, що неврологи розповідають про понижений та підвищений тонуси. Коли ми в стані стресу, м'язи в спазмі. Нам треба повернути їхній нормальний тонус - саме так ми виходимо зі стану стресу.
Очі в різні боки
Якщо важко, ви перебуваєте в закритому просторі й не можете потягнутися, принаймні потягніть пальці рук, ніг, шию. Це допоможе повернути активність префронтальної кори, щоби думати і швидко реагувати.

Скорчіть гримасу. Уявіть, що ви хочете когось налякати, а ще постарайтеся видати дивний звук. Ця вправа значно серйозніша, ніж здається. Вона не тільки для того, щоби ви розсміялися. У той момент, коли ми рухаємо очима чи залучаємо міміку, впливаємо на черепно-мозкові нерви, які допомагають повернути спокій. Ми охолоджуємо напруженість нашої симпатичної системи. Я впевнена, ця вправа дуже сподобається дітям.
Корінець язика
Подуйте на великий палець руки. А тепер уявіть, що ви дмухаєте на свічку: короткий вдих, а потім видих. Коли ми перебуваємо в стані стресу, перехоплює дихання. Щоби ввімкнути в роботу парасимпатичну нервову систему, що відповідає за заспокоєння та розслаблення, треба старатися робити видихи частіше, ніж вдихи.

Якщо біля вас є діти, які хвилюються, а у вас є мильні бульбашки, це прекрасно діє. Дмухати на свічки, кульки, мильні кульки, співати - усе допомагає.
Я - океан
Рухайте очима в різні боки: подивіться вверх, униз, прямо, а потім повільно праворуч до упору й затримайте погляд. Потім знову: вперед, ліворуч і затримайте в крайній точці. Тоді - знову прямо.

Ця вправа залучатиме "блукаючий нерв", аби ми розслабилися. Дітям можна чимось шелестіти, щоби вони на це дивилися й переводили погляд.

Корінець язика пов'язаний із частиною нервової системи, яка також відповідає за заспокоєння. Висуньте язик у напрямку грудної клітини, а потім зробіть язикову гімнастику. Уявіть, що ваш язик прибирає стелю, потім - стіни й підлогу.

А ще імітуйте полоскання горла.

Уявіть, що ви миттєво виростаєте розміром в океан. Виростаєте величезними, як сонячний промінь чи найвища гора, стаєте дуже високими та широкими по горизонталі та вертикалі. Відчуйте, що за вами - сила вашого роду, країни, військових, знань. Відчуйте, який стан приходить. Буде класно, якщо картинку з океаном ви поставите собі на заставку.

Уявіть: у вас зараз є вибір. Ви можете відчувати себе маленькими склянками води, чого від нас очікують вороги, а можемо відчувати себе величезним океаном, який може вмістити в себе всю тяжкість часу, з якою ми зіштовхнулися.

БАЛАНСУВАЛЬНІ ВПРАВИ

1. Ми робимо вдих зі словами "моє", а потім видих, відштовхуючи дві руки й кажемо "не моє". Спокій, сила, стабільність, безпека, радість, мир - моє. Не моє - будь-яке напруження.

2. Дихання в човник. Коли маленькі діти бояться, то хапаються за живіт. У той момент, коли ви намагаєтеся повернути собі відчуття опори, кладіть руку на живіт. Друга рука - човником згорнута біля рота. Робите видих, дуєте в долоньку й опускаєте до грудної клітки. Робите вдих і підіймаєте руку. І так кілька разів.

3. Кола підтримки. Коли ми в стані стресу, активна симпатична нервова система: дихання й серцебиття частішає. Це треба, щоби мозок збагатився киснем і ми могли діяти. У цей момент виробляється нейрогормон окситоцин. Він допомагає знеболити серце - робить так, аби воно витримало навантаження.

А ще він відповідає за відчуття близькості, зв'язаності. Зараз має допомагати те, коли ми просимо когось про допомогу й допомагаємо самі. Нам важливі кола підтримки. Ідеально, якщо в оточенні є 5 людей: той, у кого можна прочитати чи дізнатися правдиву інформацію, той, хто може допомогти дією, той, хто може підтримати в почуттях, той, хто може помовчати поруч і той, хто може розсмішити.

1. Якщо вам вдається жартувати, дивитися найдурніші комедії - це буде одним із найважливіших антистресових запобіжників.

2. Аби ввімкнулася логіка, треба відповісти на запитання:

Коли? Коли реагувати? Треба реагувати на інформацію з перевірених джерел, якщо звучить сирена, треба шукати безпечне місце.

Як? Що робити? Зараз є багато методичок із конкретними діями: куди треба пересуватися.

Де? Де мої речі й безпечні місця?

Кому? Кому телефонувати, до кого можна звернутися за підтримкою?

1. Якщо біля вас людина трясеться, у неї великий викид адреналіну. У такій ситуації нема сенсу говорити "Розслабся", "Не панікуй". Треба запропонувати якийсь рух. Наприклад: "Принеси мені води", "Закутайся".

2. Скриня ресурсів. Важливо накопичувати ресурси, щоби втримувати напруження. Ресурсом може бути емоційний контакт із кимось, дозвіл собі відчувати, будь-яка раціональна інформація, віра, підтримка зв'язку з кимось, можливість їсти, пити, уява (можна уявляти, чим ми займатимемося, коли все закінчиться).

3. Беремо себе в руки. Один із вчених Лурія говорив, що долоня - це винесений назовні мозок. Уявіть, що тильна частина долоні реагує на небезпеку завмиранням і втечею. Великий палець "реагує" емоційно, а є частини, якими ми раціонально сприймаємо інформацію.

Коли ми кажемо: "Візьми себе в руки", "Поверни свій мозок на місце", можна скласти долоні: пальцями ближче до руки, такі собі плескання однією рукою. Кажемо: " Повертаю собі свої силу та спокій".
Як пояснити дитині, що таке війна та чому вона почалася?

1. Думаємо чи кажемо: "Моя тривога говорить..." і виписуємо думки про це; "Мій мозок говорить...". Ця практика допомагає зменшити тривогу.

2. Уявіть собі образ, якого ви боїтеся, і додайте йому щось смішне, знеціньте його. Наприклад, уявіть Путіна тарганом.

3. Оберіть чи пригадайте ваш образ спокою та стійкості. Зафіксуйте десь цю картинку - наприклад, нехай вона буде в телефоні. Часом картинка повертає стан спокою.

4. Уявіть, яке ви джерело світла. Яке ваше світло? Може, ви лампочка, гірлянда чи сонце. Відчуйте, що з'являється всередині, коли ви стаєте джерелом світла. Наше завдання - стати маяками для тих, кому зараз страшніше й небезпечніше.

ЩО ВАЖЛИВО ДЛЯ ДІТЕЙ
Конспект зробила Марія Марковська, "Нова українська школа" Титульне фото: автор - InkDropCreative, Depositphotos Публікація підготовлено за підтримки Міжнародного фонду "Відродження". Позиція Міжнародного фонду "Відродження" може не збігатися з думкою автора.

1. Режим дня. Робіть усе, що ви робили постійно, якщо є така можливість. Якщо дитина їла завжди о такій-то годині та якщо є така можливість, нехай так і відбувається. Те, що зараз пов'язує нас із мирним часом, буде на користь.

2. З дітьми важливо створювати безпечний простір. Наприклад, будиночки чи "халабуди", сидіти на підлозі, малювати будиночки, гратися в хованки. Те, що може давати відчуття кордонів.

3. Грати в псевдоагресивні ігри. Наприклад, битися подушками, бігати і кричати, грати в боулінг чи збивати кульки.

4. Використовуємо протокол для дітей у стресі, про який я дізналася від одного з моїх викладачів з Ізраїля Олександра Гершанова. Коли людина пережила стрес, перше, що треба зробити - обійняти її. Але водночас важливо старатися не торкатися відкритих частин тіла, бо це може спричинити ще більшу невротизацію. Ми можемо взяти людину за руку, якщо інший контакт неможливий.

5. Вправи з видихами. Наприклад, вдихнути аромат квітки і здути.

6. Піндуляція. Розмахувати рукам, як маятником.

Усі вправи потрібні, щоби вийти зі стану "червоної ламаної лінії" (картинка).

Ми можемо пояснити, що війна - це агресивні дії однієї країни щодо іншої. Війна вже триває 8 років, просто вона була для нас непомітна. Зараз це змінилося. Якщо дитина знає, що таке цінності, можна пояснити, що цінності людей і країн можуть не збігатися.

Війна - це завжди страшно та жахливо. Ми маємо робити акцент: " Дивися, ми зараз у безпеці й наша армія робить усе, щоби ми залишалися в безпеці. А для того, щоби ми були в більшій безпеці, нам треба прислуховуватися одне до одного, важливо, щоби ти робив те, що я кажу. Ти відповідаєш за те-то й те-то". Дитину важливо зробити відповідальним за щось. Будь-яка розмова з дитиною має закінчуватися обіймами.

І запам'ятайте: корабель не тоне на воді, він тоне, коли вода потрапляє всередину нього. Тому не так важливо, що ззовні, важливо - що ми впускаємо всередину. Опікуйтеся своїм психологічним здоров'ям.

# data[].attributes.attachment_link.title
Долаємо паніку. 46 вправ і порад, як стабілізуватися під час війни | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
"Як би ми не були "готові" до того, що зараз відбувається, неможливо нормально сприймати те, що у 2022 році ми